Naučni centar Kalifornije otvorio je izložbu posvećenu uništenju antičkog grada Pompeje u erupciji Vezuva - katastrofi koja i posle 20 vekova opseda ljudsku maštu.
Jedna od najvećih prirodnih katastrofa u zabeleženoj istoriji, erupcija vulkana Vezuv u kojoj je potpuno uništen grad Pompeja pre skoro 2000 godina, česta je tema holivudskih drama. Sada se Naučni centar Kalifornije bavi tom tragedijom sa aspekta istorije i nauke.
24. avgusta 79 godine nove ere, Vezuv je počeo da izbacuje vatreni gas i užareni pepeo. Posetioci Naučnog centra u Kaliforniji mogu da pogledaju kompjuterski generisani film koji rekonstruiše taj tragični dogadjaj.
Katastrofa Pompeje je više puta prikazana na filmskom platnu, od italijanskog filma iz 1913. godine koji se može videti na YouTube-u, preko raznih holivudskih verzija do ovogodišnjeg filma “Pompeja”.
Arheolog Kenet Lapatan kaže da je vreli pepeo očuvao obrise tela žrtava kao i brojne svakodnevne predmete koji su ih okruživali.
“Kada odemo u Rim, vidimo veličanstvene ljušture gradjevina rimskog carstva. Ono što nam Pompeja pruža je nešto što ne dobijamo u književnim izvorima … a to je svakodnevno, domaće, jednostavno…”
… što uključuje kovani novac, umetnička dela, bogove rimskih domaćinstava, alate za rad i pribore za kuvanje…
Pompeja je bila mali trgovački grad daleko od centara moći starog Rima, a susedna zajednica Herkulaneum bila je letovalište na Mediteranu. Oba grada su zatrpana u erupciji.
Dajen Perlov iz Kalifornijskog naučnog centra kaže da su ljudi i danas fascinirani pričom o Pompeji.
“Tu se živelo u raskoši i izobilju, na visokoj nozi, a onda je odjednom zbrisana sa lica zemlje. Ta priča ima neki mitski kvalitet…”
Film “Pompeja”, koji je u bioskope stigao u februaru, preneo je tu dramu na veliko platno uz mešavinu činjenica i fikcije, kaže Kenet Lapatan.
“Najnoviji film o Pompeji je obavio dobar posao u dočaravanju urbane topografije. Oni su avionom preletali lokaciju i kompjuterski rekonstruisali grad. Po meni, dobro su prikazali i vulkan, nisu imali mnogo lave, prikazali su vulkanske gasove, oblake i odrone. Jer da je bilo mnogo lave ništa ne bi ostalo sačuvano, sve bi sagorelo i bilo uništeno.”
Naučni aspekti su objašnjeni na izložbi koja donosi i zanimljivi uvid u svakodnevni život starih Rimljana – instrumente njihovih lekara, umetnička dela, oružje i oklope koje su nosili gladijatori. 150 predmeta pozajmljeno je iz Nacionalnog arheološkog muzeja u Napulju.
Džef Rudolf je predsednik Kalifornijskog naučnog centra.
“Prirodne sile su neverovatno snažne i mi smo naučili da živimo sa njima, ali nekada mogu da imaju katastrofalne posledice.”
Pompeja je ponovo otkrivena u 18. veku, zakopana ispod pepela, sa prizorima koji sada opsedaju ljudsku maštu. Ta lica iz prošlosti govore nešto savremenim ljudima, kaže Kenet Lapatan.
“Mi vidimo sebe u prošlosti, i to je razlog što je 250 godina pošto je opet otkrivena, Pompeja i dalje tako neverovatno popularna a izložbe poput ove su tako uzbudljive.”
A to je razlog što nas i danas intrigira i zaokuplja drama žitelja Pompeje.
24. avgusta 79 godine nove ere, Vezuv je počeo da izbacuje vatreni gas i užareni pepeo. Posetioci Naučnog centra u Kaliforniji mogu da pogledaju kompjuterski generisani film koji rekonstruiše taj tragični dogadjaj.
Katastrofa Pompeje je više puta prikazana na filmskom platnu, od italijanskog filma iz 1913. godine koji se može videti na YouTube-u, preko raznih holivudskih verzija do ovogodišnjeg filma “Pompeja”.
Arheolog Kenet Lapatan kaže da je vreli pepeo očuvao obrise tela žrtava kao i brojne svakodnevne predmete koji su ih okruživali.
“Kada odemo u Rim, vidimo veličanstvene ljušture gradjevina rimskog carstva. Ono što nam Pompeja pruža je nešto što ne dobijamo u književnim izvorima … a to je svakodnevno, domaće, jednostavno…”
… što uključuje kovani novac, umetnička dela, bogove rimskih domaćinstava, alate za rad i pribore za kuvanje…
Pompeja je bila mali trgovački grad daleko od centara moći starog Rima, a susedna zajednica Herkulaneum bila je letovalište na Mediteranu. Oba grada su zatrpana u erupciji.
Dajen Perlov iz Kalifornijskog naučnog centra kaže da su ljudi i danas fascinirani pričom o Pompeji.
“Tu se živelo u raskoši i izobilju, na visokoj nozi, a onda je odjednom zbrisana sa lica zemlje. Ta priča ima neki mitski kvalitet…”
Film “Pompeja”, koji je u bioskope stigao u februaru, preneo je tu dramu na veliko platno uz mešavinu činjenica i fikcije, kaže Kenet Lapatan.
“Najnoviji film o Pompeji je obavio dobar posao u dočaravanju urbane topografije. Oni su avionom preletali lokaciju i kompjuterski rekonstruisali grad. Po meni, dobro su prikazali i vulkan, nisu imali mnogo lave, prikazali su vulkanske gasove, oblake i odrone. Jer da je bilo mnogo lave ništa ne bi ostalo sačuvano, sve bi sagorelo i bilo uništeno.”
Naučni aspekti su objašnjeni na izložbi koja donosi i zanimljivi uvid u svakodnevni život starih Rimljana – instrumente njihovih lekara, umetnička dela, oružje i oklope koje su nosili gladijatori. 150 predmeta pozajmljeno je iz Nacionalnog arheološkog muzeja u Napulju.
Džef Rudolf je predsednik Kalifornijskog naučnog centra.
“Prirodne sile su neverovatno snažne i mi smo naučili da živimo sa njima, ali nekada mogu da imaju katastrofalne posledice.”
Pompeja je ponovo otkrivena u 18. veku, zakopana ispod pepela, sa prizorima koji sada opsedaju ljudsku maštu. Ta lica iz prošlosti govore nešto savremenim ljudima, kaže Kenet Lapatan.
“Mi vidimo sebe u prošlosti, i to je razlog što je 250 godina pošto je opet otkrivena, Pompeja i dalje tako neverovatno popularna a izložbe poput ove su tako uzbudljive.”
A to je razlog što nas i danas intrigira i zaokuplja drama žitelja Pompeje.