TOKIO - Predsednik SAD Džo Bajden, koji je na azijskoj turneji, izjavio je da će Amerika odgovoriti vojno ako Kina napadne Tajvan, što je jedna od najoštrijih izjava o Tajvanu u poslednjih nekoliko decenija.
Na konferenciji za novinare u Tokiju, Bajden je rekao da je to "nešto na šta su se SAD obavezale". Dodao je da pokušaji Kine da upotrebi silu protiv Tajvana "mogu da uzdrmaju ceo region i proizvedu scenario sličan onom u Ukrajini".
SAD su tradicionalno izbegavale pružanje tako eksplicitnih bezbednosnih garancija Tajvanu, sa kojim više nema sporazum o zajedničkoj odbrani. Umesto toga, Vašington održava politiku "strateške neodređenosti" o tome koliko je daleko spreman da ide. Zakon o odnosima sa Tajvanom iz 1979. godine, koji reguliše američke odnose sa ostrvom, ne zahteva da SAD intervenišu vojnu u slučaju kineske invazije, već nalaže da se Tajvanu pruže resursi da se sam brani i da se spreče bilo kakve unilateralne promene njegovo statusa od strane Pekinga.
Your browser doesn’t support HTML5
Bajden: SAD će vojno intervenisati ako Kina napadne Tajvan
Bajdenove reči su izazvale snažan odgovor Kine, koja Tajvan smatra otcepljenom provincijom. Veng Venbin, portparol kineskog ministarstva spoljnih poslova izrazio je "snažno nezadovoljstvo i odlučno protivljenje" Bajdenovim komentarima. "Kina nema prostora za kompromise ili ustupke po pitanjima koja se odnose na njene osnovne interese kao što su suverenitet i teritorijalni integritet."
"Kina će preduzeti čvrste korake da sačuva svoj suverenitet i bezbednosne interese", saopštio je Veng.
SAD priznaju politiku "jedne Kine" i imaju zvanične diplomatske odnose sa Pekingom, ali i nezvanične kontakte sa Tajvanom, gde imaju i defakto ambasadu. Amerika takođe snabeva Tajvan oružjem.
Ne propustite: Šta će uraditi Tajvan ako Kina izvrši invaziju?Jedan zvaničnik Bele kuće kasnije je rekao da nema promene politike prema Tajvanu, što je naglasio i sekretar za odbranu Lojd Ostin na brifingu u Pentagonu.
"Kao što je predsednik izjavio, naša politika "jedne Kine" se nije promenila, rekao je Ostin i dodao da je Bajden naglasio američke obaveze koje proističu iz zakona o odnosima sa Tajvanom, "da se Tajvanu pruže sredstva da se brani".
Bajden se sastao sa japanskim premijerom Fumiom Kišidom i obećao "konkretne koristi" za stanovnike Indo-Pacifičkog regiona, predstavljajući novi okvir ekonomske saradnje.
Bela kuća je saopštila da će nova saradnja pomoći SAD i azijskim ekonomijama da bliže sarađuju u lancu snabdevanja, digitalnoj trgovini, čistoj energiji, zaštiti radnika i borbi protiv korupcije. O detaljima tek treba da se pregovara, a zemlje potpisnice biće objavljene tokom Bajdenove posete Aziji.
Japanski premijer Kišida kazao je da je "apsolutno oduševljen" što je ugostio Bajdena tokom njegove prve azijske turneje. Američki predsednik je savezništvo sa Japanom nazvao "kamenom temeljcem mira i prosperiteta u Indo-Pacifiku" i pohvalio Tokio zbog snažnog odgovora na rusku invaziju Ukrajine.
Novi trgovinski pakt SAD i azijskih zemalja stiže u zenitu ekonomskog takmičenja Vašingtona sa Pekingom. Projektuje se da će rast BDP-a u SAD u ovoj godini biti 2,8 odsto, a u Kini 2 odsto.
"Činjenica da SAD ove godine, prvi put od 1976, imaju brži rast od Kine, je snažan signal zemljama u regionu kako treba da posmatraju trendove i pravce u kojima treba da idu", kazao je savetnik za nacionalnu bezbednost Bele kuće, Džejk Saliven.
Ne propustite: SAD i Južna Koreja jačaju zajedničke vojne vežbe i odbranu zbog Severne KorejeKritičari, međutim, kažu da predviđeni okvir saradnje ne nudi nikakve podsticaje poput smanjenih tarifa, niti azijskim zemljama nudi širi pristup američkom tržištu, kao što je to bio slučaj sa Trans-Pacifičkim partnerstvom (TPP) iz kojeg su SAD izašle 2017. odlukom Donalda Trampa.
SAD su oformile savez sa Velikom Britanijom i Australijom (AUKUS), koji obuhvata Azijsko-Pacifički region. Bajden je takođe mnogo pažnje posvetio savezništvu zvanom Kvad (Quad), u kojem su, između ostalih i Australija, Indija i Japan. Predsednik SAD je nedavno ugostio devet predstavnika zemalja Asocijacije jugoistočne Azije, i najavio ulaganje od 150 miliona dolara u čistu energiju.