Ni nakon pregovora koji su trajali gotovo cijelu noć, tri strane, EU, Rusija i Ukrajina, nisu našle rješenje za nagomilani ukrajinski dug za ruski gas. Sudbina "Južnog toka" je, u medjuvremenu, još neizvesnija.
Pregovori se nastavljaju, a kada je u pitanju nova ruta ruskog gasa prema Evropi, Južni tok, sudbina tog projekta postaje nezvjesnija nakon što je danas, po preporuci Evropske komisije, Bugarska obustavila radove na njegovoj izgradnji.
Nije pomoglo ni posredovanje staloženog komesara za energiju – Rusi i Ukrajinci nisu našli zajednički jezik kako da se riješi nagomilan ukrajinski dug za ruski plin.
“Imamo neka otvorena pitanja i neke od još uvijek različitih pozicija. ali smo se dogovorili da sutra nastavimo da pregovaramo, a naši partneri iz Ukrajine i Rusije moraju o ovome da se konsultuju i sa svojim vladama", istakao je evropski komesar za energiju Ginter Etinger.
Moskva traži gotovo 4 milijarde za gas Ukrajini koju je odnedavno "nagradila" najvišom cijenom gasa u Evropi.
“Nažalost, nismo danas uspjeli da dodjemo do sporazuma, prije svega , nismo našli rješenje za mehanizam gradnje cijene gasa”, naveo je ministar energetike Ukrajine, Jurij Prodan.
“Po prvi put tokom pregovora smo dotakli pitanje cijena - ruska strana će predložiti plan koji bi mogao biti prihvatljiv. Do sada nismo postigli sporazum - nastavljamo sutra", ističe ruski ministar energetike, Aleksandar Novak.
Ta se priča, dakle, nastavlja, dok je priča o Južnom toku stavljena na čekanje jer je danas Bugarska, slijedeći preporuku Evropske komisije, zaustavila radove na Južnom toku. U isto vrijeme, iz Komisije upozoravaju da i zemlje koje nisu članice EU, poput Srbije i BiH, kroz koje bi trebalo da prolazi gasovod ili njegov krak, treba da uzmu u obzir da, kao članice energetske zajednice, moraju osigurati da projekat mora biti u saglasnosti sa evropskim normama.
"Nemamo ništa protiv tog projekta, to jednostavno nije prioritet. Južni tok nije projekat koji ce podržati ili osnažiti različtost snabdjevača kao i podržati bezbjednost evropskog snabdjevanja energijom, zato što je riječ o jednoj kompaniji koja sve kontroliše, od izvora do konačnog potrošača. To nije u saglasnosmti ni sa pravilima unuytrašnjeg tržišta ni konkurencije", navodi portparol Komesarijata za proširenje Evropske komisije, Peter Stano.
Tu priča nije gotova - čuje se u Briselu da države Južnog toka spremaju zajedničko pismo Evropskoj komisiji, kojim bi, nadaju se, objasnili važnost ovog projekta i stekli blagonaklonost Brisela.
Nije pomoglo ni posredovanje staloženog komesara za energiju – Rusi i Ukrajinci nisu našli zajednički jezik kako da se riješi nagomilan ukrajinski dug za ruski plin.
“Imamo neka otvorena pitanja i neke od još uvijek različitih pozicija. ali smo se dogovorili da sutra nastavimo da pregovaramo, a naši partneri iz Ukrajine i Rusije moraju o ovome da se konsultuju i sa svojim vladama", istakao je evropski komesar za energiju Ginter Etinger.
Moskva traži gotovo 4 milijarde za gas Ukrajini koju je odnedavno "nagradila" najvišom cijenom gasa u Evropi.
“Nažalost, nismo danas uspjeli da dodjemo do sporazuma, prije svega , nismo našli rješenje za mehanizam gradnje cijene gasa”, naveo je ministar energetike Ukrajine, Jurij Prodan.
“Po prvi put tokom pregovora smo dotakli pitanje cijena - ruska strana će predložiti plan koji bi mogao biti prihvatljiv. Do sada nismo postigli sporazum - nastavljamo sutra", ističe ruski ministar energetike, Aleksandar Novak.
Ta se priča, dakle, nastavlja, dok je priča o Južnom toku stavljena na čekanje jer je danas Bugarska, slijedeći preporuku Evropske komisije, zaustavila radove na Južnom toku. U isto vrijeme, iz Komisije upozoravaju da i zemlje koje nisu članice EU, poput Srbije i BiH, kroz koje bi trebalo da prolazi gasovod ili njegov krak, treba da uzmu u obzir da, kao članice energetske zajednice, moraju osigurati da projekat mora biti u saglasnosti sa evropskim normama.
"Nemamo ništa protiv tog projekta, to jednostavno nije prioritet. Južni tok nije projekat koji ce podržati ili osnažiti različtost snabdjevača kao i podržati bezbjednost evropskog snabdjevanja energijom, zato što je riječ o jednoj kompaniji koja sve kontroliše, od izvora do konačnog potrošača. To nije u saglasnosmti ni sa pravilima unuytrašnjeg tržišta ni konkurencije", navodi portparol Komesarijata za proširenje Evropske komisije, Peter Stano.
Tu priča nije gotova - čuje se u Briselu da države Južnog toka spremaju zajedničko pismo Evropskoj komisiji, kojim bi, nadaju se, objasnili važnost ovog projekta i stekli blagonaklonost Brisela.