Tvorci nacrta novog egipatskog Ustava napravili su povelju koja je zabrinula mnoge pravne stručnjake i grupe za zaštitu ljudskih prava
Pred nacionalni referendum zakazan za subotu, novinarka Glasa Amerike Elizabet Erot bliže se pozabavila tim kontroverznim dokumentom.
Predsednik Egipta Mohamed Morsi dao je tvorcima novog egipatskog ustava dodatna tri meseca da izavrše svoj zadatak. Međutim, zbog mogućeg pravnog izazova povodom legalnosti tog dokumenta, mnogi islamistički tvorci nacrta Ustava uspeli su da odobre taj dokument tokom prošlomesečnog vanrednog zasedanja koje je trajalo čitavu noć.
S obzirom da su liberalni i sekularni zakonodavci bojkotovali proces, kritičari su dokument nazvali farsom i izašli na ulice da protestuju. Oni strahuju da bi na referendumu u subotu, većina građana u zemlji koja je duboko posvećena muslimanskoj veri mogla da kaže DA. Politički analitičar Mustafa el Labad smatra da Ustav ne bi trebalo da se tiče samo brojeva.
„Ustav bi mogao da bude sastavljen, donet i o njemu bi trebalo da bude postignut sporazum – kompromis svih frakcija i stranaka. Ne možete misliti da zato što imate većinu, neznantu većinu, možete da činite sve što poželite“.
Uprkos demonstracijama protivnika, neki posmatrači veruju da ovaj nacrt Ustava ne predstavlja uvođenje strogog šarijatskog zakona.
„On ima neke pozitivne elemente. Ima i negativne elemente. Ima propuste. Ima takođe i minska polja“, smatra Said Sadek sa Ameri;kog univerziteta u Kairu.
Nije jasno kojim bi se „principima šarijatskog zakona“ - kako se navodi u nacrtu – rukovodilo zakonodanvno telo. Sadek kao primer navodi dva istaknuta eksperta, jednog koji bi pružio podjednaka prava ženama i drugog - koji bi da one ostanu kod kuće.
„Znači to je šarijatski zakon. A i ovo. Koji želite da primenite? Progresivni ili reakcionarni šarijatski zakon“.
I dok neki tvorci nacrta Ustava ističu kako se zalažu za modernu, umerenu, islamsku državu, zagovornica ljudskih prava Heba Morajef ukazuje da su njihove namere nebitne. Ona se protivi odredbama Ustava koje previđaju da vlada nagleda moralna načela i porodični život.
„Ovaj dokument daje apsolutno diskreciono pravo vladi da se meša i ograniči osnovna ljudska prava na bazi ovih širokih koncepata moralnih vrednosti takozvane 'istinske prirode egipatske porodice'. To fundamentalno slabi bilo kakvu zaštitu ljudskih prava Ustavom“.
Muslimansko bratstvo, koje dominira panelom za nacrt ustava, odbacuje te kritike, iznoseći argument da nacrt realizuje „snove o izgradnji demokratskog poretka“. Sastavljači nacrta Ustava takođe vode kampanju da uvere Egipćane da će njihova prava – uključujući i slobodu govora – biti zaštićena. Zanimljivo je međutim da mnogi likovi u crtanoj reklami nemaju usta.
S obzirom da je Egipat toliko polarizovan, Sadek zagovara privremeno oživljavanje starog Ustava, uz neke amandmane, koji su usvojeni prošle godine, a potom postizanje konsenzusa vremenom, kako se atmosfera smiruje.
„Americi je trebalo deset godina, kao i mnogim drugim zemljama, jer su znali da Ustav može da dovede do velike katastrofe i podela u zemlji. Odložite to“.
Međutim, s obzirom da je referendum zakazan za subotu, male su šanse da se situacija smiri ili postigne konsenzus.
Predsednik Egipta Mohamed Morsi dao je tvorcima novog egipatskog ustava dodatna tri meseca da izavrše svoj zadatak. Međutim, zbog mogućeg pravnog izazova povodom legalnosti tog dokumenta, mnogi islamistički tvorci nacrta Ustava uspeli su da odobre taj dokument tokom prošlomesečnog vanrednog zasedanja koje je trajalo čitavu noć.
S obzirom da su liberalni i sekularni zakonodavci bojkotovali proces, kritičari su dokument nazvali farsom i izašli na ulice da protestuju. Oni strahuju da bi na referendumu u subotu, većina građana u zemlji koja je duboko posvećena muslimanskoj veri mogla da kaže DA. Politički analitičar Mustafa el Labad smatra da Ustav ne bi trebalo da se tiče samo brojeva.
„Ustav bi mogao da bude sastavljen, donet i o njemu bi trebalo da bude postignut sporazum – kompromis svih frakcija i stranaka. Ne možete misliti da zato što imate većinu, neznantu većinu, možete da činite sve što poželite“.
Uprkos demonstracijama protivnika, neki posmatrači veruju da ovaj nacrt Ustava ne predstavlja uvođenje strogog šarijatskog zakona.
„On ima neke pozitivne elemente. Ima i negativne elemente. Ima propuste. Ima takođe i minska polja“, smatra Said Sadek sa Ameri;kog univerziteta u Kairu.
Nije jasno kojim bi se „principima šarijatskog zakona“ - kako se navodi u nacrtu – rukovodilo zakonodanvno telo. Sadek kao primer navodi dva istaknuta eksperta, jednog koji bi pružio podjednaka prava ženama i drugog - koji bi da one ostanu kod kuće.
„Znači to je šarijatski zakon. A i ovo. Koji želite da primenite? Progresivni ili reakcionarni šarijatski zakon“.
I dok neki tvorci nacrta Ustava ističu kako se zalažu za modernu, umerenu, islamsku državu, zagovornica ljudskih prava Heba Morajef ukazuje da su njihove namere nebitne. Ona se protivi odredbama Ustava koje previđaju da vlada nagleda moralna načela i porodični život.
„Ovaj dokument daje apsolutno diskreciono pravo vladi da se meša i ograniči osnovna ljudska prava na bazi ovih širokih koncepata moralnih vrednosti takozvane 'istinske prirode egipatske porodice'. To fundamentalno slabi bilo kakvu zaštitu ljudskih prava Ustavom“.
Muslimansko bratstvo, koje dominira panelom za nacrt ustava, odbacuje te kritike, iznoseći argument da nacrt realizuje „snove o izgradnji demokratskog poretka“. Sastavljači nacrta Ustava takođe vode kampanju da uvere Egipćane da će njihova prava – uključujući i slobodu govora – biti zaštićena. Zanimljivo je međutim da mnogi likovi u crtanoj reklami nemaju usta.
S obzirom da je Egipat toliko polarizovan, Sadek zagovara privremeno oživljavanje starog Ustava, uz neke amandmane, koji su usvojeni prošle godine, a potom postizanje konsenzusa vremenom, kako se atmosfera smiruje.
„Americi je trebalo deset godina, kao i mnogim drugim zemljama, jer su znali da Ustav može da dovede do velike katastrofe i podela u zemlji. Odložite to“.
Međutim, s obzirom da je referendum zakazan za subotu, male su šanse da se situacija smiri ili postigne konsenzus.