Berzanski indeksi u Aziji, Evropi i Njujorku zabeležili su oštar pad, neki od čak dva procenta.
Španija je suočena sa novim finansijskim pritiskom pošto cena njenih kredita raste, a cene akcija na svetskim berzama padaju zbog strahovanja da će zemlji biti potreban medjunarodni paket pomoći.
Kamata na pozajmice Madrida danas je bila znatno iznad sedam procenata - nivoa koji je u protekle dve godine primorao Grčku, Irsku i Portugal da zatraže medjunarodnu pomoć. Investitori su danas prodavali španske deonice, dok su berzanski indeksi pali za više od 3 procenta, na nivo poslednji put zabeležen 2003.
Španski ministar finansija Luis de Gindos otputovao je u Berlin na razgovore o dužničkoj krizi sa svojim nemačkim kolegom, Volgfangom Šojbleom.
Dok Španija negira da će tražiti medjunarodnu pomoć, berzanski analitičar Fidel Helmer kaže da se finansijskim tržištima ne dopada mogućnost da se to ipak dogodi.
„Ne dopada nam se ideja da Španija zatraži pomoć i iz fonda za finansijsko spasavanje. Prvo smo mislili da će pomoć bankama u iznosu od 100 milijardi evra pomoći Madridu da izadje iz teške situacije, ali svakako ne bi bilo dobro ako zatraži i pomoć iz evropskog fonda.“
Za to vreme, agencija za finansijski rejting „Mudi“ smanjila je izglede za vrhunski ‘AAA’ kreditni rejting Nemačke, Holandije i Luksemburga sa „stabilnih“ na „negativne”, uz upozorenje da će Nemačka i druge zemlje sa trostrukim A rejtingom možda morati da daju veću podršku prezaduženim članicama evrozone, kao što su Španija i Italija, koje se bore sa finansiranjem i smanjenjem deficita. Teret te podrške najviše će pasti upravo na vodeće članice evrozone.
Nemačka je tokom dužničke krize predstavljala snažan oslonac za evrozonu, a njene hartije od vrednosti su izuzetno stabilne. Ekonomisti, kao što je Dejvid Kol iz švajcarske investicione banke “Julius Baer” smatraju da to što je agencija “Mudiz” smanjila svoju prognozu ne predstavlja ozbiljnu pretnju njenoj ekonomiji.
“To je samo signal upozorenja. Prerano je biti zabrinut zbog toga i zbog vrednosti vladinih deonica. To je prognoza za vladine hartije od vrednosti, ali Nemačka i dalje ima trostruki A rejting.”
Inače, rivalska agencija “Standard i Pur” je zadržala stabilnu prognozu za Nemačku, ali negativnu za Luksemburg, Holandiju i Finsku.
U medjuvremenu, Grci i Italijani danas su protestovali zbog vladinih mera štednje. U Atini, radnici u javnom sektoru štrajkovali su zbog dodatnih mera štednje za koje strahuju da će biti uvedene kada grčki kreditori započnu inspekciju vladinog programa. U Italiji, zaposleni u javnom sektoru i gradonačelnici iz svih delova zemlje demonstrirali su ispred italijanskog Senata, zbog mera štednje koje planira da sprovede vlada u Rimu.
Kamata na pozajmice Madrida danas je bila znatno iznad sedam procenata - nivoa koji je u protekle dve godine primorao Grčku, Irsku i Portugal da zatraže medjunarodnu pomoć. Investitori su danas prodavali španske deonice, dok su berzanski indeksi pali za više od 3 procenta, na nivo poslednji put zabeležen 2003.
Španski ministar finansija Luis de Gindos otputovao je u Berlin na razgovore o dužničkoj krizi sa svojim nemačkim kolegom, Volgfangom Šojbleom.
Dok Španija negira da će tražiti medjunarodnu pomoć, berzanski analitičar Fidel Helmer kaže da se finansijskim tržištima ne dopada mogućnost da se to ipak dogodi.
„Ne dopada nam se ideja da Španija zatraži pomoć i iz fonda za finansijsko spasavanje. Prvo smo mislili da će pomoć bankama u iznosu od 100 milijardi evra pomoći Madridu da izadje iz teške situacije, ali svakako ne bi bilo dobro ako zatraži i pomoć iz evropskog fonda.“
Za to vreme, agencija za finansijski rejting „Mudi“ smanjila je izglede za vrhunski ‘AAA’ kreditni rejting Nemačke, Holandije i Luksemburga sa „stabilnih“ na „negativne”, uz upozorenje da će Nemačka i druge zemlje sa trostrukim A rejtingom možda morati da daju veću podršku prezaduženim članicama evrozone, kao što su Španija i Italija, koje se bore sa finansiranjem i smanjenjem deficita. Teret te podrške najviše će pasti upravo na vodeće članice evrozone.
Nemačka je tokom dužničke krize predstavljala snažan oslonac za evrozonu, a njene hartije od vrednosti su izuzetno stabilne. Ekonomisti, kao što je Dejvid Kol iz švajcarske investicione banke “Julius Baer” smatraju da to što je agencija “Mudiz” smanjila svoju prognozu ne predstavlja ozbiljnu pretnju njenoj ekonomiji.
“To je samo signal upozorenja. Prerano je biti zabrinut zbog toga i zbog vrednosti vladinih deonica. To je prognoza za vladine hartije od vrednosti, ali Nemačka i dalje ima trostruki A rejting.”
Inače, rivalska agencija “Standard i Pur” je zadržala stabilnu prognozu za Nemačku, ali negativnu za Luksemburg, Holandiju i Finsku.
U medjuvremenu, Grci i Italijani danas su protestovali zbog vladinih mera štednje. U Atini, radnici u javnom sektoru štrajkovali su zbog dodatnih mera štednje za koje strahuju da će biti uvedene kada grčki kreditori započnu inspekciju vladinog programa. U Italiji, zaposleni u javnom sektoru i gradonačelnici iz svih delova zemlje demonstrirali su ispred italijanskog Senata, zbog mera štednje koje planira da sprovede vlada u Rimu.