Evropska komisija će, nakon odluke Evropskog parlamenta, imati isključivo pravo da na zahtev neke od evropskih članica odobri privremeno stavljanje van snage bezviznog režima
Danas je Evropski parlament usvojio saglasnost kojom daje Evropskoj komisiji isključivo pravo da, po traženju neke od evropskih članica, odobri privremeno stavljanje van snage bezviznog režima. Preko 250 zastupnika bilo je protiv, smatrajući da su time državama članicama u ruke dati politički mehanizmi za upotrebu na vlastitom, nacionalističkom terenu. Mjera bi mogla da stupi na snagu već do kraja ove godine.
Nakon dvije i po godine borbe sa Komisijom i Evropskim vijećem, danas je Parlament položio oružje, zahvaljujući prije svega, zastupnicima desnog centra koji su, u strahu od pridošlica, digli ruke za mehanizam stavljanja van snage bezviznog režima, prepuštajući Komisiji sve moći i odluke o tome.
"Mi mislimo da je ovaj mehanizam besmislen, uvijek postoji opasnost da se on zloupotrijebi. Ko zna kakva će biti naredna Komisija, ko zna kakva će biti situacija u EU za godinu ili dvije, a to ustvari ne riješava problem tražilaca azila. Ima drugih mogućnosti da se to riješi- da se jednostavno skrati procedura azila, s tim i sve beneficije: smještaj, hrana, medicinska njega.To onda postane neatraktivno za ljude i sve države koje su to napravile su drastično smanjile broj tražilaca azila", kaže Aleksandra Štiglmajer iz Evropske stabilizacijske inicijative.
"Da li smo zaista tako naivni da prihvatimo tu igru i da poklonimo Evropskom vijeću mehanizam suspenzije koji će ozbiljno da naruši našu politiku prema Zapadnom Balkanu i da se odreknemo naših moći? Glasom ZA odričemo se prava Parlamenta, naših gradjana da odlučuju o ovako važnoj temi kao što je vizna politika', poručila je izvjestiteljka za bezvizni režim Evropskog parlamenta, Tanja Fajon.
"Sistem će biti takav da jedna država koja je pod pritiskom od prevelikog broja potražilaca azila, može zatražitida se ukune bezvizni režim. To se može provesti ako Komisija i druge članice Unije to podrže. Ali ima ta kontrola da Komisija može reći, ako je riječ o samo jednoj državi i ako nije veliko povećanje potražilaca azila, može tada reći: ne, to nećemo napraviti", objašnjava Aleksandra Šiglmajer.
Takođe ističe da je ova godina puno bolja nego prošla, kada je riječ o broju potražilaca azila sa Zapadnog Balkana.
"Prošle godine je bio najveći broj, preko 40 hiljada sa Balkana od ukupno 330 hiljada. Ove godine su brojke prilično opale, što znači da ove godine nema opasnosti, ali, naravno, ako brojevi opet skoče iz nekog razloga, moglo bi doći do toga da neko pokuša aktivirati mehanizam suspenzije bezviznog režima".
Sada je preostalo jedino da države Zapadnog Balkana učine sve kako ne bi došle u situaciju da Evropljani na njima treniraju strogoću, ispunjavajući tako vlastite, unutar-političke agende.
Nakon dvije i po godine borbe sa Komisijom i Evropskim vijećem, danas je Parlament položio oružje, zahvaljujući prije svega, zastupnicima desnog centra koji su, u strahu od pridošlica, digli ruke za mehanizam stavljanja van snage bezviznog režima, prepuštajući Komisiji sve moći i odluke o tome.
"Mi mislimo da je ovaj mehanizam besmislen, uvijek postoji opasnost da se on zloupotrijebi. Ko zna kakva će biti naredna Komisija, ko zna kakva će biti situacija u EU za godinu ili dvije, a to ustvari ne riješava problem tražilaca azila. Ima drugih mogućnosti da se to riješi- da se jednostavno skrati procedura azila, s tim i sve beneficije: smještaj, hrana, medicinska njega.To onda postane neatraktivno za ljude i sve države koje su to napravile su drastično smanjile broj tražilaca azila", kaže Aleksandra Štiglmajer iz Evropske stabilizacijske inicijative.
"Da li smo zaista tako naivni da prihvatimo tu igru i da poklonimo Evropskom vijeću mehanizam suspenzije koji će ozbiljno da naruši našu politiku prema Zapadnom Balkanu i da se odreknemo naših moći? Glasom ZA odričemo se prava Parlamenta, naših gradjana da odlučuju o ovako važnoj temi kao što je vizna politika', poručila je izvjestiteljka za bezvizni režim Evropskog parlamenta, Tanja Fajon.
"Sistem će biti takav da jedna država koja je pod pritiskom od prevelikog broja potražilaca azila, može zatražitida se ukune bezvizni režim. To se može provesti ako Komisija i druge članice Unije to podrže. Ali ima ta kontrola da Komisija može reći, ako je riječ o samo jednoj državi i ako nije veliko povećanje potražilaca azila, može tada reći: ne, to nećemo napraviti", objašnjava Aleksandra Šiglmajer.
Takođe ističe da je ova godina puno bolja nego prošla, kada je riječ o broju potražilaca azila sa Zapadnog Balkana.
"Prošle godine je bio najveći broj, preko 40 hiljada sa Balkana od ukupno 330 hiljada. Ove godine su brojke prilično opale, što znači da ove godine nema opasnosti, ali, naravno, ako brojevi opet skoče iz nekog razloga, moglo bi doći do toga da neko pokuša aktivirati mehanizam suspenzije bezviznog režima".
Sada je preostalo jedino da države Zapadnog Balkana učine sve kako ne bi došle u situaciju da Evropljani na njima treniraju strogoću, ispunjavajući tako vlastite, unutar-političke agende.