Predsednik Instituta za verska pitanja i javnu politiku govori o značaju promena u Egiptu i Siriji za regionalnu bezbednost i interese SAD.
Griboski: “U izvesnom smislu izbor kandidata Muslimanskog bratstva Mohameda Morsija za predsednika stvarno ne znači mnogo. Naime, pitanje nije šta će on učiniti, već šta i koja će mu ovlaščenja vojska dati. Jedan američki funkcioner mi je nedavno rekao - Mubarak je pao, ali režimj oš nije - aludirajući na uticaj generala. Kao što je poznato, vojni establišment se do sada mešao i u parlamentarne izbore i u sudske slučajeve i na taj način demonstrirao svoj autoritet i uticaj. Ukoliki egipatska javnost stekne utisak da nova vlast ne predstavlja ništa drugo do promenu nominalnog vodje, onda revolucija još nije završena i mogu se očekivati dalji neredi i protesti. Medjutim, ukoliko vojska prepusti bar delimična ovlašćenja predsedniku i novoj vladi, mogla bi da se stvori percepcija da je Egipat dobio novi režim i sistem, što bi ubedilo narod da se promene sprovode u delo, a to bi obezbedilo dalju unutrašnju stabilnost.”
Glas Amerike: Da li su američki bezbednosni interesi ugroženi razvojem situacije u Egiptu i Siriji?
Griboski: “Američki bezbednosni interesi, kako neki smatraju, povezani su sa pozicijom i uticajem vojnog establišmenta. Ako se on povuće sa političke scene, onda se postavlja pitanje kakva će biti politika Muslimanskog bratstva u pogledu, recimo Izraela, verskih sloboda, ili radikalnih islamističkih elemenata, što se odnosi na Hezbolah, Hamas i druge regionalne organizacije. Medjutim, ako generali na kraju zadrže delimičnu ili potpunu vlast, oni će biti orijentisani ka podršci SAD, pošto ne žele da izgube pomoć od tri miliijarde dolara godišnje, a sa tim i politički uticaj koji stiču kroz dobre odnose sa SAD. U pogledu Sirije, mnogi se pitaju, zbog čega nisu preduzete energičnije mere protiv Bašara Asada. Odgovor je da nije u bezbednosnom interesu ni SAD, ni Izraela, da Asad padne,osim u nekom krajnjem scenariju. Ukoliko Asadov režim bude zbačen, najverovatnije je da će ga zameniti radikalni islamistički elementi, što ne žele ni Izrael, ni SAD, pa ni Turska. Dakle, otuda imate ovaj zastoj u pogledu sirijske situacije i dalje sukobe.”
Glas Amerike: Da li su američki bezbednosni interesi ugroženi razvojem situacije u Egiptu i Siriji?
Griboski: “Američki bezbednosni interesi, kako neki smatraju, povezani su sa pozicijom i uticajem vojnog establišmenta. Ako se on povuće sa političke scene, onda se postavlja pitanje kakva će biti politika Muslimanskog bratstva u pogledu, recimo Izraela, verskih sloboda, ili radikalnih islamističkih elemenata, što se odnosi na Hezbolah, Hamas i druge regionalne organizacije. Medjutim, ako generali na kraju zadrže delimičnu ili potpunu vlast, oni će biti orijentisani ka podršci SAD, pošto ne žele da izgube pomoć od tri miliijarde dolara godišnje, a sa tim i politički uticaj koji stiču kroz dobre odnose sa SAD. U pogledu Sirije, mnogi se pitaju, zbog čega nisu preduzete energičnije mere protiv Bašara Asada. Odgovor je da nije u bezbednosnom interesu ni SAD, ni Izraela, da Asad padne,osim u nekom krajnjem scenariju. Ukoliko Asadov režim bude zbačen, najverovatnije je da će ga zameniti radikalni islamistički elementi, što ne žele ni Izrael, ni SAD, pa ni Turska. Dakle, otuda imate ovaj zastoj u pogledu sirijske situacije i dalje sukobe.”