Posle oslobadjajuće presude Ramušu Haradinaju, Evropski parlament ističe da proces pomirenja ne sme biti doveden u pitanje.
Briselske reakcije na oslobadjajuću presudu Ramušu Haradinaju se svode na poruku da, bez obzira na emocije, svi se sada moraju koncentrisati na budućnost, gdje je pomirenje odlučujući faktor. U tom svjetlu se smatra da je nastavak dijaloga Beograda i Prištine od izuzetne važnosti.
U Evropskom parlamentu, na vijest o oslobadjajućoj presudi Haškog suda za Haradinaja, reaguju tako što podvlače da proces pomirenja na Zapadnom Balkanu ne smije biti doveden u pitanje.
"Ono što je po meni poruka u tom momentu je ne samo da se to uzme na znanje, nego da sve zemlje u regionu, i tu mislim i na Srbiju i Kosovo, moraju dalje uporno raditi na pomirenju. To znači da sudbina svih nestalih mora biti razotkrivena i da tu treba sudjelovati, da treba dati jasan odgovor onima koji tragaju za svojim nestalima i da je to jedini put koji vodi ka budućnosti”, kaže izvjestilac za Srbiju Evropskog parlamenta Jelko Kacin.
Strahuje se i sa raznih strana najavljuje da će presuda Haradinaju otežati pregovore Beograda i Prištine. Jelko Kacin ističe:
"Ne znam zašto bi to negativno uticalo na razvoj dogadjaja izmedju Beograda i Prištine jer su, kako Beograd, tako i Priština, posvećeni svojoj budućnosti. Radi se o generacijama koje su odavno izgubile priliku za razvoj, da vide svoju socijalnu, pa i svaku drugu budućnost unutar svojih zemalja. Sve dok mladi sanjaju da izadju iz ovih zemalja, treba napraviti više da vide svoju budućnost kod kuće. A to je moguće samo sa pomirenjem, sa medjusobnom saradnjom, sa promjenama koje će na neki način upozoriti potencijalne strane ulagače da je tu moguće ulagati i samo na taj način se ovde stvaraju nova radna mjesta. A to je moguće samo ako je stvoren pravi pravni okvir, ako se u praksi primjenjuje princip pravne države, ako su strani ulagači ubedjeni da su njihove investicije bezbedne. I zato treba uporno ići napred prema EU, harmonizirati pravni sistem sa pravnim sistemom EU, i tako napraviti ekonomije države zanimljivije za strana ulaganja, što je sve u korist gradjana svake pojedine zemlje ali šireg regiona."
"Pozvala bih sve u vlasti, ali i civilna društva da se fokusiraju na budućnost - ne dozvolite da vas prošlost i odluke iz prošlosti spriječe da idete naprijed u evropske integracije. To je sada ključna stvar. Za vaše ljude, stanovnike. Naravno, sada svaka država pokušava riješiti pitanje nestalih i ostala otvorena pitanja na koja treba odgovoriti, ali mislim da je sada ključni posao da se gleda u budućnost, da se nastavi dijalog, koji je veoma dobro počeo, jer to je budućnost za države Zapadnog Balkana", poručuje Ulrike Lunaček, izvjestiteljka za Kosovo Evropskog parlamenta.
Sa druge strane, u Evropskoj komisiji nisu željeli da komentarišu odluku Haškog suda - umjesto toga, ohrabruju sve evropske partnere u regionu da nastave da rade na pomirenju i jačanju dobrosusjedskih odnosa.
U Evropskom parlamentu, na vijest o oslobadjajućoj presudi Haškog suda za Haradinaja, reaguju tako što podvlače da proces pomirenja na Zapadnom Balkanu ne smije biti doveden u pitanje.
"Ono što je po meni poruka u tom momentu je ne samo da se to uzme na znanje, nego da sve zemlje u regionu, i tu mislim i na Srbiju i Kosovo, moraju dalje uporno raditi na pomirenju. To znači da sudbina svih nestalih mora biti razotkrivena i da tu treba sudjelovati, da treba dati jasan odgovor onima koji tragaju za svojim nestalima i da je to jedini put koji vodi ka budućnosti”, kaže izvjestilac za Srbiju Evropskog parlamenta Jelko Kacin.
Strahuje se i sa raznih strana najavljuje da će presuda Haradinaju otežati pregovore Beograda i Prištine. Jelko Kacin ističe:
"Ne znam zašto bi to negativno uticalo na razvoj dogadjaja izmedju Beograda i Prištine jer su, kako Beograd, tako i Priština, posvećeni svojoj budućnosti. Radi se o generacijama koje su odavno izgubile priliku za razvoj, da vide svoju socijalnu, pa i svaku drugu budućnost unutar svojih zemalja. Sve dok mladi sanjaju da izadju iz ovih zemalja, treba napraviti više da vide svoju budućnost kod kuće. A to je moguće samo sa pomirenjem, sa medjusobnom saradnjom, sa promjenama koje će na neki način upozoriti potencijalne strane ulagače da je tu moguće ulagati i samo na taj način se ovde stvaraju nova radna mjesta. A to je moguće samo ako je stvoren pravi pravni okvir, ako se u praksi primjenjuje princip pravne države, ako su strani ulagači ubedjeni da su njihove investicije bezbedne. I zato treba uporno ići napred prema EU, harmonizirati pravni sistem sa pravnim sistemom EU, i tako napraviti ekonomije države zanimljivije za strana ulaganja, što je sve u korist gradjana svake pojedine zemlje ali šireg regiona."
"Pozvala bih sve u vlasti, ali i civilna društva da se fokusiraju na budućnost - ne dozvolite da vas prošlost i odluke iz prošlosti spriječe da idete naprijed u evropske integracije. To je sada ključna stvar. Za vaše ljude, stanovnike. Naravno, sada svaka država pokušava riješiti pitanje nestalih i ostala otvorena pitanja na koja treba odgovoriti, ali mislim da je sada ključni posao da se gleda u budućnost, da se nastavi dijalog, koji je veoma dobro počeo, jer to je budućnost za države Zapadnog Balkana", poručuje Ulrike Lunaček, izvjestiteljka za Kosovo Evropskog parlamenta.
Sa druge strane, u Evropskoj komisiji nisu željeli da komentarišu odluku Haškog suda - umjesto toga, ohrabruju sve evropske partnere u regionu da nastave da rade na pomirenju i jačanju dobrosusjedskih odnosa.