Predstavljen redovni godišnji izveštaj o stanju ljudskih prava u svetu u 2011. Srbija i dalje ima problema sa diskriminacjom i korupcijom.
Američka državna sekretarka Hilari Klinton predstavila je danas redovni godišnji izveštaj Državnog sekretarijata o stanju ljudskih prava u svetu, istakavši da je 2011. bila “burna i značajna” godina za one koji su bili ugroženi, ali i za sve koji se svakodnevno bore za poštovanje ljudskih prava.
Ona je u Stejt departmentu podsetila na važnost događaja u Egiptu, gde građani prvi put glasaju na slobodnim izborima od svrgavanja bivšeg predsednika Hosnija Mubaraka pre 15 meseci.
U izveštaju koji je jutros objavljen i na internetu, navodi se da su najozbiljniji problemi u domenu ljudskih prava u Srbiji diskriminacija i društveno nasilje prema manjinama, korupcija u zdravstvu, obrazovanju, sudstvu i više vladinih resora uključujući i policiju.
U ostala kršenja ljudskih prava spada fizičko maltretiranje pritvorenika, maltretiranje novinara, boraca za ljudska prava i ostalih koji kritikuju vlasti. Tu su i nedostatak dugoročnih rešenja za ogroman broj interno raseljenih lica, društveno i porodično nasilje nad ženama i decom, kao i krijumčarenje ljudi. Ukazuje se da je srpska vlada preduzela korake ka krivičnom gonjenju vladinih i policijskih zvaničnika, onda kada su zloupotrebe iznete u javnost. Veruje se, medjutim, da postoje brojni slučajevi korupcije, policijskog maltretiranja i drugih vidova zloupotreba koji nisu prijavljeni. Stejt department navodi da je "većina posmatrača uverena da srpske vlasti selektivno nadgledaju komunikacije, prisluškuju razgovore, čitaju fizičku i elektronsku poštu".
Blokade graničnih prelaza na severu Kosova ozbiljno su ugrozile osnovna ljudska prava građana Kosova, uključujući slobodu kretanja i prolaska robe, navodi se u izveštaju i dodaje da „tvrda linija“ Srba vrši nasilje i zastrašuje neistomišljenike na Kosovu i pripadnike međunarodnih bezbednosnih snaga, što je tokom prošle godine dovelo do nekoliko pogibija i ranjavanja. Na Kosovu je prisutna diskriminacija prema manjinama, osobama sa posebnim potrebama, pripadnicima lezbijske, gej, biseksualne i transseksualne zajednice (LGBT), kao i porodično nasilje - naročito nad ženama. Spominje se i nasilje nad zatvorenicima, korupcija i favorizovanje u zatvorima, duga pritvaranja, neefikasnost sudstva, ponižavajuće ponašanje zvaničnika i kriminalnih elemenata prema medijima, slab napredak u vraćanju interno raseljenih lica, korupcija u vlastima, krijumčarenje ljudi i radna eksploatacija dece u "sivom" sektoru.
Što se tiče Crne Gore, u godišnjem izveštaju se ističe da su tokom 2011. zabeleženi slučajevi lošeg tretiranja izbeglica i raseljenih osoba, zatim diskriminacija osoba na osnovu pola, seksualne orijentacije, nacionalne pripadnosti, godina i invaliditeta. Dodaje se i da korupcija još predstavlja problem, iako je vlada preduzela neke korake ka njenom suzbijanju.
Bosna i Hercegovina se i dalje suočava sa diskriminacijom u gotovo svim oblastima i to najviše zbog dubokih etničkih podela u zemlji.
U izveštaju se još navodi, da je u Hrvatskoj takođe primećena diskriminacija pripadnika drugih etničkih zajednica, pogotovo Roma i Srba.
U izveštaju se zaključuje da su među zemljama sa najtežim kršenjem ljudskih prava i dalje Iran, Severna Koreja, Turkmenistan, Uzbekistan, Sirija, Belorusija i Kina.
Ona je u Stejt departmentu podsetila na važnost događaja u Egiptu, gde građani prvi put glasaju na slobodnim izborima od svrgavanja bivšeg predsednika Hosnija Mubaraka pre 15 meseci.
U izveštaju koji je jutros objavljen i na internetu, navodi se da su najozbiljniji problemi u domenu ljudskih prava u Srbiji diskriminacija i društveno nasilje prema manjinama, korupcija u zdravstvu, obrazovanju, sudstvu i više vladinih resora uključujući i policiju.
U ostala kršenja ljudskih prava spada fizičko maltretiranje pritvorenika, maltretiranje novinara, boraca za ljudska prava i ostalih koji kritikuju vlasti. Tu su i nedostatak dugoročnih rešenja za ogroman broj interno raseljenih lica, društveno i porodično nasilje nad ženama i decom, kao i krijumčarenje ljudi. Ukazuje se da je srpska vlada preduzela korake ka krivičnom gonjenju vladinih i policijskih zvaničnika, onda kada su zloupotrebe iznete u javnost. Veruje se, medjutim, da postoje brojni slučajevi korupcije, policijskog maltretiranja i drugih vidova zloupotreba koji nisu prijavljeni. Stejt department navodi da je "većina posmatrača uverena da srpske vlasti selektivno nadgledaju komunikacije, prisluškuju razgovore, čitaju fizičku i elektronsku poštu".
Blokade graničnih prelaza na severu Kosova ozbiljno su ugrozile osnovna ljudska prava građana Kosova, uključujući slobodu kretanja i prolaska robe, navodi se u izveštaju i dodaje da „tvrda linija“ Srba vrši nasilje i zastrašuje neistomišljenike na Kosovu i pripadnike međunarodnih bezbednosnih snaga, što je tokom prošle godine dovelo do nekoliko pogibija i ranjavanja. Na Kosovu je prisutna diskriminacija prema manjinama, osobama sa posebnim potrebama, pripadnicima lezbijske, gej, biseksualne i transseksualne zajednice (LGBT), kao i porodično nasilje - naročito nad ženama. Spominje se i nasilje nad zatvorenicima, korupcija i favorizovanje u zatvorima, duga pritvaranja, neefikasnost sudstva, ponižavajuće ponašanje zvaničnika i kriminalnih elemenata prema medijima, slab napredak u vraćanju interno raseljenih lica, korupcija u vlastima, krijumčarenje ljudi i radna eksploatacija dece u "sivom" sektoru.
Što se tiče Crne Gore, u godišnjem izveštaju se ističe da su tokom 2011. zabeleženi slučajevi lošeg tretiranja izbeglica i raseljenih osoba, zatim diskriminacija osoba na osnovu pola, seksualne orijentacije, nacionalne pripadnosti, godina i invaliditeta. Dodaje se i da korupcija još predstavlja problem, iako je vlada preduzela neke korake ka njenom suzbijanju.
Bosna i Hercegovina se i dalje suočava sa diskriminacijom u gotovo svim oblastima i to najviše zbog dubokih etničkih podela u zemlji.
U izveštaju se još navodi, da je u Hrvatskoj takođe primećena diskriminacija pripadnika drugih etničkih zajednica, pogotovo Roma i Srba.
U izveštaju se zaključuje da su među zemljama sa najtežim kršenjem ljudskih prava i dalje Iran, Severna Koreja, Turkmenistan, Uzbekistan, Sirija, Belorusija i Kina.