MInistarstvo unutrašnjih poslova Makedonije saopšilo je u četvrtak uveče da je iz zgrade Sobranja specijalna policijska jedinica evakuisala 30 poslanika.
To im je uspelo nakon što su demonstranti u organizacije inocijative " Za zajedničku Makedoniju" provalili u zgradu parlamneta nakon što je izabran predsednik Sobranja, prvi iz redova albanskog naroda, Talat Džaferi, javlja Radio Slobodna Evropa.
Predsednik Makedonije, Đorđe Ivanov, pozvao je nakon događanja u Sobranju lidere političkih partija na sastanak u petak, kako bi razgovarali o mirnom rešenju nove situacije u Makedoniiji.
Ljudi koji su ušli u Sobranje, su deo demonstranata koji protestuju svakodnevno već dva meseca protiv, kako kažu, federalizacije drzave koja bi bila izazvana ukoliko vlast preuzmu Socijaldemokratski savez i partije Albanaca, koji imaju većinu u parlamentu. Demonstranti su pevali državnu himnu i druge pesme i uzvikivali parole.
Makedonska policija sprovodi povređene poslanike Sobranja, uključujući lidera SDSM Đorđa Zajeva iz zgrade parlamenta u Skoplju, Makedonija, 27. aprila 2017.
Predsednik Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) Zoran Zaev i nekoliko poslanika iz ove i iz drugih partija su povređeni su nakon što je u pres salu upala veća grupa ljudi sa fantomskim maskama i počela da lomi sve oko sebe i bije poslanike, novinare i ostale prisutne.
Novinari i snimatelji su najureni iz prostorije, a onima koji su pokušali da snimaju, oduzimani su i lomljeni mikrofoni i kamere. Među napadnutima je i novinarka Radija Slobodna Evropa, kojoj je uništena kamera. Jedan od vladinih dužnosnika i pristalica VMRO-DPMNE (ime poznato redakciji), oteo je novinarki kameru i razbio je. Na pitanje novinara - zašto , odgovorio je - kako ne bi bilo kamera. Drugi demonstrant udario je novinarku u leđa.
Incident se dogodio u vreme kada su pres konferenciju držali Zaev i poslanik iz Demokratske unije za integraciju Talat Džaferi, koji je pre toga izabran za predsednika Sobranja od strane parlamentarne većine.
U Sobranje je pristiglo policijsko pojačanje koje je pokušalo da smiri situaciju, a medicinske ekipe pružaju pomoć povređenima.
Iz Gradske bolnice u Skoplju je saopšteno da je u tu ustanovu primljeno sedmoro ljudi sa povredama glave i jedan sa povredom kolena.
Dok se glasalo za izbor predsednika parlamenta, poslanici VMRO DPMNE su uzvikivali “ovo je puč”, a zatim su pevali makedonsku himnu i vikali “sramota”. Okupirali govornicu, pa se izbor predsednika odvijao na sredini sale. Poslanici su čestitali Džaferiju, a on je položio zakletvu.
Reakcije iz sveta
Evropski poverenik za proširenje Johanes Han osudio je nasilje u makedonskom parlamentu. "Najstrožije osuđujem napad na članove parlamenta u Skoplju. Nema mesta nasilju u parlamentu. Demokratija mora pronaći svoj put“, rekao je Han.
Šefica EU diplomatije Federika Mogerini je u zajedničkom saopštenju sa Johanesom Hanom navela da snažno osuđuju napad na poslanike u Skoplju i da je, kako su naveli, reč o neprihvatljivom aktu nasilja, te pozivaju sve na udržanost i smirivanje. Ministarstvo unutrašnjih psolova i policija moraju osigurati bezbednost parlamenta i njegovih članova, glasi poruka.
Evropska unija je uvjerena da je politički dijalog u institucijama jedni put napred i apelujemo na sve političke akere da poštuju Ustav zemlje i djeluju u duhu sa demokrtskim principima, pristojnošću i zdravim razumom, poručila je Mogerini dodajući da je Makedonija zemlja kandidat i da je EU spremna da radi sa parlamentom na neophodnim reformama na putu ka Uniji.
U istom saopštenju stoji da su pozitivno prihvatili izbor Tahira Džaferija za predsednika Sobranja.
I grupa ambasadora u Skoplju večeras je pozvala na prekid nasilja i smirivanje tenzija. Ambasador Švedske Mats Stafanson, kao najstariji ambasador u zemlji poručio je u svoje i ime svojih kolega, ispred Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država: "Dobili smo informacije o demonstracijama poslednjih sati i nasilju koje je počinjeno nad izabranim predstavnicima u ovoj zemlji. To je potpuno neprihvatljivo i mi apelujemo na sve da se uzdrže od nasilja ili retorike koja će pogoršati situaciju. Ovo je vreme za dijalog i mir. Takođe bih podsetio da je odgovornost policije u ovoj zemlji da spreči da se ovakvo nasilje dešava.“
Policija pokušava da blokira ulaz demonstrantima u zgradu Sobranja u Skolju, Makedonija, 27. aprila 2017.
Lider VMRO-DPMNE Nikola Gruveski je preko svog Facebooka takođe pozvao na smirivanje strasti, te napisao da narod ne treba da naseda na provokacije SDSM.
"Pozivam na prisebnost. Narod ne treba da podleže provokacijama SDSM-a i onih koji žele da uguraju državu u još dublju krizu i ispune njihov scenario. VMRO DPMNE će se suprotstaviti ovim antidržavnim postupcima SDSM-a pravnim i političkim demokratskim sredstvima", napisao je Gruevski.
U Sobranju skandiranje i pevanje, kao na stadionu
Nešto pre 18 časova, poslanici Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) u Sobranju su zatražili da se izabere predsednik parlamenta. Zastupnici SDSM tada su zapevali makedonsku himnu, nakon čega su im se pridružili i zastupnici iz VMRO-DPMNE.
U stadionskoj atmosferi, zastupnici iz SDSM skandirali su „glasanje”, poslanici iz VMRO-DPMNE „izbori”.
Potom su poslanici iz VMRO-DPMNE u skupštini počeli da pevaju „Jedno ime mi imamo”, dok su njihove kolege iz SDSM-a pevali pesmu koja je bila zaštitna himna "Šarene revolucije".
Istovremeno ispred parlamenta se održavao protest. “Neko pokušava da napravi puč u Sobranju što nećemo dopustiti “rekao je Bogdan Iliescu iz inicijative „Za zajedničku Makedoniju” na protestu u Skopju.
Demonstranti su uzvikivali da traže izbore koji su put za izlazak iz krize.
Zaev najavio deblokadu rada Skupštine
Ranije danas lider Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) Zoran Zaev najavio je deblokadu rada Sobranja, ali nije rekao konkretno kada i kako će to da učini.
Na konferenciji za novinare u parlamentu je kazao da će parlamentarna većina to uraditi "polako, strpljivo i pažljivo, te u skladu s pravilima, zakonima i Ustavom".
Demonstranti u zgradi Sobranja u Skoplju, Makedonija, 27. aprila 2017.
Zaev je rekao da je vodstvo VMRO-DPMNE ne želi predati vlast jer se plaše odgovornosti.
"Neistina je da želimo promeniti Ustav, grb i himnu države, laž je da će se morati naučiti albanski jezik u Štipu, Kočanima, Berovu, Prilepu, Bitolu, Gevgeliju, Strumici, Radovišu. Laž je da će biti kazne, ako ne znate albanski jezik, laž je da će se makedonski narod biti proglašen genocidnim", rekao je između ostaloga Zaev.
Istaknuo je da će tražiti rešenje problema s Grčkom, ali u saglasnosti s opozicijom, te će na koncu odluku da donesu građani na referendumu.
Iz VMRO-DPMNE su poručili da se radi o "pokušaju državnog udara".
Eksplozivno stanje i situacija van kontrole – ovakva upozorenja uticajnog američkog kongresmena Džona Mekejna dolaze u situaciji kada se sve češće pominju scenariji o proglašenju ratnog stanja, kada je zemlja mesecima bez vlade, svakog dana se protestuje, a makedonski predsednik Gjorge Ivanov se uopšte ne susreće sa predstavnicima zemalja Zapada.
Mekejn, koji je bio i kandidat za predsednika Sjedinjenih Država, u intervjuu za Glas Amerike ocenio je da je neophodan veći angažman, posredovanje u veoma dinamičnom i eksplozivnom stanju u Makedoniji, ističući da nije u ničijem interesu da se država raspadne.
"Zabrinut sam za Makedoniju. Ne predviđam rat ili konflikt, ali kažem da je napetost velika i da situacija izlazi iz kontrole i trazi veći angažman SAD-a, ali i Evropske unije", ocenio je Mekejn.
Raspad Makedonije ne odgovara nikome, jer bi to izazvalo lanac reakcija i pomeranja granica u regionu, što bi značilo da Zapadni Balkan postaje trusno područje i zato su svi zabrinuti, komentariše bezbednosni analitičar Blagoja Markovski.
Ipak, smatra Markovski, stanje u zemlji nije takvo da bi došlo do raspada države.
Mogućnost da predsednik Ivanov proglasi ratno stanje je otvorena otkad su mediji počeli pisati o takvoj varijanti, pominjući i rezervat Jasen u blizini Skoplja, gde se pretpostavlja da postoje podzemna skrovišta iz perioda komunizma.
Te glasine su se intenzivirale nakon naznačenja Olivera Andonova, koji je blizak partiji VMRO DPMNE, za direktora ovog rezervata.
I Talat Džaferi, poslanik Demokratske unije za integraciju, u jednoj TV debati pozvao je Ivanova da proglasi ratno stanje, ukoliko je to u skladu sa Ustavom.
"Ivanov zna da to nikome ne ide u prilog i da nema kome objaviti rat", istakao je Džaferi.
Markovski, koji je doktor vojnopolitičkih nauka, pozivajući se na Ustav i zakone, tvrdi da predsednik Ivanov nema mogućnosti da proglasi ratno stanje. Stanje je osetljivo, ali na unutrašnjem planu. Međutim, ne postoji realna opasnost o napadu spolja, što bi izazvalo proglašenje ratnog stanja.
"Međutim, ne znam i ne mogu da pretpostavim šta aktuelno političko rukovodstvo, pre svega mislim na tehničku vladu i predsednika Ivanova, može preduzeti kao mere i aktivnosti. Ali, sve što bi uradili – bilo bi protiv ustava i zakona", reči su analitičara Markovskog.
Istovremeno, sve neizvesnija je opcija na koju insistira međunarodna zajednica, da Ivanov preispita odluku i da dodeli mandat novoj parlamentarnoj većini na čelu sa Socijaldemokratskim savezom.
Šef države se nakon parlamentarnih izbora u decembru sastaje samo sa političarima iz regiona ili onima koji u zapadnim zemljama važe za nedemokrate.
Osim toga, Ivanov on je odbio da se sastane sa evrokomesarom Johanesom Hanom i švedskim diplomatom Karlom Biltom, a sada je otkazao sastanak i sa visokim predstavnikom Stejt dipartmenta Hojtom Brajanom Jijom, koji u ponedeljak dolazi u Makedoniju.