Medjunarodne snage u Avganistanu neće, kao što je bilo najavljeno, naredne godine ostati bez američke borbene podrške. Ovo je nakon skupa NATO ministara odbrane izjavio generalni sekretar Alijanse, naglašavajući da će se svi angažovani u ISAF misiji držati plana- do kraja 2014-te predati odgovornost za sigurnost zemlje avganistanskim snagama. Kada je riječ o Kosovu, on očekuje da će se dijalog sa Beogradom sa tehničkih, početi prebacivati na suštinska politička pitanja i tako postići trajno rješenje kosovskog pitanja.
Nakon dva dana razgovora koji nisu bili samo tapšanje po ramenima apsolutnih istomišljenika, generalni sekretar NATO je razbio dileme oko najavljivanog skorog odlaska Francuza i odustajanja Amerikanaca od borbenih akcija u Avganistanu.
“Ja nisam čuo za bilo kakav američki plan da se isključe iz borbe u Avganistanu. čak suprotno, odlučili smo da se držimo Lisabonskog plana koji pretpostavlja prebacivanje odgovornosti za sigurnost na avganistanske snage do kraja 2014-te, do kada se nadamo i očekujemo da će Avganistanci u punoj mjeri biti sposobni za to”, kazao je generalni sekretar NATO-a Anders Fog Rasmusen.
Detalji plana odlaska iz Avganistana bi se trebali razraditi na predstojećem NATO samitu u Čikagu. Kada je riječ o Kosovu, ranije poruke iz vojnog saveza o potrebi političkog dijaloga izmedju Beograda i Prištine su danas tražile pojašnjenje. Iza čega stoji NATO- iza tehničkog dijaloga kakav se trenutno, uz posredovanje EU, vodi u Briselu ili nekog novog političkog dijaloga dvije strane?
“Ne sugerišem paralelni ili novi politički proces. Snažno podržavam dijalog uz posredovanje EU. Ali ne treba da budemo iznenadjeni da takvi dijalozi veoma često započnu sa tehničkim pitanjima koja je važno riješiti, a onda ta tehnička diskusija preraste u politički dijalog. A to je, po mojem iskustvu, sasvim prirodno”, istakao je Rasmusen.
Nešto ranije, generalni sekretar je rekao kako je situacija na Kosovu stabilna, ali vrlo osjetljiva i da je ograničena sloboda kretanja.
“Naš cilj ostaje isti- atmosfera bezbjednosti za sve koji žive na Kosovu i puni povratak slobode kretanja. Za to nam treba nastavak sadašnjeg KFOR prisustva. Broj trupa ćemo smanjiti samo kada to dopuste okolnosti. Jasno je da se sadašnja situacija na sjeveru Kosova ne može riješiti samo vojnim sredstvima- zato ohrabrujemo i Beograd i Prištinu da pregovaraju o dugoročnom rješenju, jer niko neće imati koristi ukoliko se vrate napetosti iz prošlosti.”
Ministri su se danas složili- prilike na Kosovu, tačnije na njegovom sjeveru i dalje traže iznimnu pažnju i puno prisustvo medjunarodnih KFOR snaga. Zbog toga, za sada se ne planira smanjenje trupa na terenu.
Rasmusen očekuje politički dijalog
Sastanak ministara odbrana zemalja članica NATO-a u Briselu