Iako Rusija tvrdi da je preuzela kontrolu nad istočnim ukrajinskim gradom Bahmutom posle devet meseci teških okršaja u kojima su poginule desetine hiljada boraca, najviši ukrajinski vojni lideri kažu da bitka još nije završena.
Ukrajinski zvaničnici priznali su da kontrolišu samo mali deo Bahmuta. Zamenica ministra odbrane Hana Maliar izjavila je u ponedeljak da su ukrajinske trupe zauzele neke oblasti u jugozapadnim predgrađima, dok se borbe nastavljaju za strateški važne severne i južne delove predgrađa na brdima oko grada.
“Ofanzivni potencijal neprijatelja je znatno smanjen. Veliki gubici su nametnuti neprijatelju. Dobili smo vreme za određene akcije, koje ćemo otkriti kasnije", rekla je Maliar.
Your browser doesn’t support HTML5
Bitka za Bahmut traje devet meseci
Ukrajina kaže da su njeni borci odigrali ključnu ulogu u strategiji iscrpljivanja ruskih snaga, i dodaju da će im sadašnje pozicije oko Bahmuta pomoći da uzvrate udarac unutar grada starog 400 godina.
Ruska televizija, za to vreme, stvara atmosferu slavlja izveštavajući o osvajanju Bahmuta, koje je upoređeno sa oslobađanjem Berlina od strane Crvene armije 1945. godine. Televizija emituje čestitke predsednika Vladimira Putina dok voditelji koriste skoro jedan vek staro, sovjetsko ime grada - Artemovsk.
“Mit da je Artomovsk neosvojiva tvrđava je uništen", poručio je u nedelju uveče jedan voditelj Prvog kanala najpopularnije ruske državne televizije. "Ovo su istorijski događaji."
Sledio je izveštaj iz grada na istoku Ukrajine, u kome se vide ruski borci kako viču "pobeda", i stavljaju dve zastave - rusku, i crnu zastavu privatne vojne grupe Vagner - na vrh visoke, delimično uništene zgrade.
Ne propustite: Zašto se Ukrajina bori za svaki pedalj Bahmuta uprkos gubicimaZastave su podignute "tako da svako može da ih vidi", izjavio je dopisnik, iako bombardovani, napušteni grad izgleda kao ljuštura posle najduže i najkrvavije bitke u ovom ratu.
Zbog ratnih dejstava, nemoguće je potvrditi kakva je situacija unutar Bahmuta. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski izjavio je da grad nije potpuno okupiran.
Na video snimku koji je objavljen na Telegramu, aplikaciji za razmenu poruka, šef Vagnera Jevgenij Prigožin izjavio je da je grad pod potpunom ruskom kontrolom od subote, i proglasio da je "potpuno osvojen" držeći rusku zastavu, dok je stajao sa grupom od najmanje devetoro maskiranih boraca.
Ruskom predsedniku Vladimiru Putinu očajnički je potrebna pobeda u Bahmutu, kažu analitičari, posebno posle zimske ofanzive u kojoj njegove snage nisu uspele da zauzmu druge gradove duž fronta. Međutim, pobeda u Bahmutu ne znači da je Rusija bliža osvajanju regiona Donjecka - što je bio Putinov proklamovani cilj na početku invazije. Umesto toga, otvara se put novim teškim bitkama oko Slovjanska, ili Konstantinovke, 20 kilometara dalje, kaže Katerina Stepanenko, analitičarka za Rusiju u američkom tink-tenku Studije rata.
Napadi na Dnjepropetrovsku oblast
Ukrajinski zvaničnici saopštili su u ponedeljak da su ruske snage izveli noćne napade raketama i bespilotnim letelicama na Dnjepropetrovsku oblast, tokom kojih su oštetili zgrade, a najmanje osam ljudi je povređeno.
Stambena zgrada uništena u napadu ruske vojske na region Dnjepra, 22. maja 2023. Foto: Reuters/Mykhailo Moskalenko
Guverner Serhi Lisak je u postu na Telegramu rekao da šteta obuhva stambene zgrade i vozila.
Vazduhoplovstvo Ukrajine, takođe u aplikaciji za razmenu poruka Telegram, objavilo je da je u ruski napad bilo uključeno 16 projektila i 20 dronova Šahed, kao i da je ukrajinska protivvazdušna odbrana oborila četiri krstareće rakete i 20 dronova.
Rusija je intenzivirala svoje vazdušne napade na Ukrajinu poslednjih nedelja dok Ukrajina planira kontraofanzivu sa ciljem da povrati teritoriju od ruskih snaga.
Nuklearna elektrana
Ukrajinska državna nuklearna elektrana saopštila je u ponedeljak da je rusko granatiranje prekinulo visokonaponski vod koji je spoljnim napajanjem snabdevao nuklearnu elektranu Zaporožje.
Energoatom je na Telegramu objavio da je postrojenje bilo prinuđeno da radi na rezervnim dizel generatorima, za koje imaju dovoljno goriva da izdrže 10 dana.
"Ukoliko za to vreme ne bude moguće vratiti spoljno napajanje elektrani, može doći do nesreće sa posledicama radijacije po ceo svet", upozorava se.
Energoatom je saopštio da je smanjenje u ponedeljak bilo sedmo otkako su ruske snage preuzele kontrolu nad elektranom u ranim fazama ruske invazije na Ukrajinu.
Another blackout at ZNPP: for the seventh time, the russian occupationists jeopardize the nuclear and radiation safety of the entire world ❗️ More at https://t.co/K5IyMU2EXm#standwithukraine #stoprussia #russiaisaterrorisstate pic.twitter.com/HDRkBZTrtv
— Energoatom (@energoatom_ua) May 22, 2023
Elektrana je najveća nuklearna elektrana u Evropi, a Međunarodna agencija za atomsku energiju je u više navrata izražavala zabrinutost zbog bezbednosnih opasnosti u toj zemlji usred sukoba koji je u toku.
Generalni direktor IAEA Rafael Grosi napisao je u ponedeljak na Tviteru da je situacija nuklearne bezbednosti "izuzetno ranjiva".
#Ukraine’s #ZNPP this morning lost all external electricity for 7th time during conflict, forcing it to rely on emergency diesel generators for power; nuclear safety situation at the plant extremely vulnerable. We must agree to protect plant now; this situation cannot continue.
— Rafael MarianoGrossi (@rafaelmgrossi) May 22, 2023
"Moramo se složiti da sada zaštitimo elektrau; ova situacija ne može da se nastavi", rekao je Grosi.
Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski rekao je u nedelju na zatvaranju samita G-7 u Hirošimi, u Japanu, da to kako ruske snage uništavaju ukrajinski grad Bahmut podseća na bombardovanja Hirošime na kraju Drugog svetskog rata.
"Hirošima je sada ponovo izgrađen grad. I sanjamo da obnovimo sve naše gradove koji su sada u ruševinama, i svako selo u kome nijedna kuća nije ostala netaknuta nakon ruskih udara", rekao je Zelenski.
Ukrajinski lider je uputio upozorenje da će, ako se svet ne ujedini protiv Rusije, biti samo "pitanje vremena kada će drugi kriminalci na javnim funkcijama poželeti da započnu slične ratove", dodajući: "Ovde sam u Hirošimi kako bi svet odavde mogao čuti ukrajinski poziv na ujedinjenje".
Zelenski je u nedelju osporio tvrdnje Rusije da je okupirala Bahmut.
Podrška G7 Ukrajini
Na konferenciji za novinare G7 u nedelju u Hirošimi, predsednik SAD Džo Bajden rekao je da zapadni saveznici "neće pokolebati" u svojoj podršci Ukrajini.
Bajden je rekao da će velike sile ostati ujedinjene iza Ukrajine protiv ruske agresije. On je takođe najavio u nedelju novi paket vojne pomoći Ukrajini od 375 miliona dolara.
Na sastanku sa ukrajinskim liderom na marginama samita G7, Bajden je rekao da paket vojne pomoći uključuje municiju, artiljeriju, oklopna vozila i obuku.
"Zajedno sa čitavom G7, mi držio leđa Ukrajini i obećavam da nećemo nikud otići", rekao je Bajden Zelenskom.
Ne propustite: SAD i G7 pooštrili sankcije Rusiji, Bajden podržao obuku Ukrajinaca za F-16Bajden je potvrdio podršku SAD zajedničkim naporima sa savezničkim i partnerskim zemljama na obuci ukrajinskih pilota za borbene avione četvrte generacije kao što je F-16.
Bajden je rekao novinarima da je dobio "paušalno uveravanje" od Zelenskog da Ukrajina neće koristiti borbene avione F-16 koje je obezbedio Zapad za ulazak na rusku teritoriju i da će takvi ratni avioni biti korišćeni "gde god se ruske trupe nalaze unutar Ukrajine i tog područja".
Ali Ukrajina još nije dobila preuzete obaveze saveznika da ju snabdeju avionima F-16.
Odgovarajući na pitanje servisa na ruskom jeziku Glasa Amerike, na samitu G7, Zelenski je rekao da su razgovori o isporuci F-16 otišli "korak dalje", počevši od obuke ukrajinskih pilota na avionima, za šta je potvrdio da je Ukrajina planira da se završi što je pre moguće.
"Radićemo na tome da ti ljudi budu što je moguće obrazovaniji, obučeni i sa ogromnim iskustvom kako bismo smanjili ovaj proces obuke, kako bi bio kraći", rekao je on za Glas Amerike. "Ne mogu da vam kažem koliko ćemo aviona moći da nabavimo. Ne mogu da vam kažem tačno kada će se to održati, ali mi ćemo to ubrzati jer nam je to svaki dan važno. Gubimo svoje ljude".
EU i Južna Koreja pokreću bezbednosno partnerstvo oko Ukrajine i Korejskog poluostrva
Južna Koreja i Evropska unija složile su se u ponedeljak da pokrenu strateški dijalog između njenih najviših diplomata u cilju razvoja bezbednosnog partnerstva, navodi se u zajedničkom saopštenju, usred napetosti oko ruske invazije na Ukrajinu i severnokorejskih nuklearnih pretnji.
Južnokorejski predsednik Jun Suk Jeol održao je samit u Seulu sa predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen i predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom, tokom kojeg su se lideri dogovorili i da pojačaju saradnju u oblastima kao što su klimatske promene, zdravlje i lanci snabdevanja.
"Južna Koreja i EU su važni partneri koji dele univerzalne vrednosti slobode, ljudskih prava i vladavine prava", rekao je Jun na zajedničkoj konferenciji za novinare, obećavajući da će produbiti odnose.
U izveštaju su korišćene neke informacije agencija Asošijeted pres, Rojters i Agencije Frans pres.