Turska ne želi da prihvati poziv Evropske unije na smirivanje tenzija, čime se nastavlja diplomatski spor te zemlje i Holandije.
Holandske vlasti sprečile su turske ministre da drže mitinge u znak podrške predsedniku Turske Rečepu Tajipu Erdoganu, koji je zatim optužio Holandiju da se ponaša kao nacisti.
U ponedeljak, šefica diplomatije EU, Federika Mogerini, pozvala je zajedno sa komesarom za proširenje Johanesom Hanom Tursku da se "uzdrži od prejakih izjava i akcija koje nose rizik daljeg pogoršanja situacije".
Dvoje evropskih zvaničnika je reklo da je "esencijalno važno da se izbegne dalja eskalacija i da se pronađe način da se situacija smiri".
Turski ministar inostranih poslova odgovorio je saopštenjem da te izjave nemaju vrednost po Tursku.
Holandski policajac pokušava da navede svog psa da pusti čoveka nakon razbijanja demonstracija u znak podrške Erdoganu ispred turskog konzulata u Roterdamu, Holandija, 12. marta 2017,
Turska proterala holandskog ambasadora
Turska je suspendovala odnose na visokom nivou sa Holandijom u sklopu paketa sankcija zbog holandskih poteza. Mere uključuju i zabranu povratka holandskog ambasadora, koji se nalazi izvan Turske, da se vrati u Tursku, kao i suspenziju diplomatskih letova. Obim sankcija izgleda da ne obuhvata ekonomske mere, niti ograničavanje putovanja za obične građane.
Turski zamenik predsednika Vlade, Numan Kurtulmus, rekao je novinarima da će mere ostati na snazi dok Holandija ne preduzme korake da pruži "obeštećenje" za svoje akcije. Turski zvaničnici takođe kažu da će vlada preispitati svoje odnose sa Evropskom unijom po pitanju sprečavanja priliva migranata preko svoje zemlje.
Turski šef diplomatije i ministarka za porodicu planirali su da prisustvuju događajima u Holandiji koji su zamišljeni kao podrška predstojećem referendumu u Turskoj, koji treba da da predsedniku Erdoganu veću moć.
Holandski premijer Mark Rute, koji je Erdoganov komentar u kome pominje naciste nazvao "suludom opaskom", suočava se sa teškom borbom za reizbor protiv antiislamske partije Gereta Vildersa.
Nakon glasanja, normalizacija?
Džo Barton, predavač međunarodne bezbednosti na Univerzitetu Vaikato, kaže da glasanje igra ulogu u rastućim tenzijama.
"Verovatno bih rekao da je matrica za ovakve krize to da one slabe, razumno brzo, i da će se stvari verovatno vratiti u normalu nakon referenduma koji predstoji", rekao je on za Glas Amerike.
Turska i Holadija članice su NATO-a.
Generalni sekretar NATO-a, Jens Stoltenberg, zatražio je od Turske i njenih NATO saveznica da pokažu međusobno poštovanje, da budu smirene i da problemu pristupaju tako što će doprinositi smanjenju tenzija.
Barton kaže da postoji realna konsolidacija moći pod Erdoganom nakon neuspelog pokušaja vojnog puča prošle godine i da je takav razvoj događaja "duboko onespokojavajući za NATO".
"Ali, za sada se ne vide brzi efekti po NATO operacije, koje su većinom sada fokusirane na odvraćanje ruske agresije na istoku Evrope".