Grupa senatora iz obe stranke izašla je sa novim predlogom o bezbednosti vrednim 118 milijardi dolara, koji bi obuhvatio milijarde dolara nove pomoći Ukrajini i Izraelu, humanitarnu pomoć za civile, ali i sredstva namenjena reformama imigracionog sistema zbog krize na granici SAD i Meksika.
Lider većine u Senatu, demokrata Čak Šumer zakazao je glasanje za sredu, ali nije sigurno da će predlog i proći. On je rekao da je ovaj zakon "veoma važan korak ka jačanju američke nacionalne bezbednosti, spolja i unutar granica". Lider republikanske manjine Mič Mekonel takođe je nagovestio da je spreman da podrži predlog.
Ali, predsedavajući Predstavničkog doma, republikanac Majk Džonson rekao je da predlog neće neće proći u donjem domu Kongresa, čak i da bude usvojen u Senatu.
"Ovaj predlog je još gori nego što smo očekivali i neće ni blizu okončati katastrofu na granici koju je predsednik stvorio", napisao je Džonson na društvenoj mreži Eks.
I’ve seen enough. This bill is even worse than we expected, and won’t come close to ending the border catastrophe the President has created. As the lead Democrat negotiator proclaimed: Under this legislation, “the border never closes.”If this bill reaches the House, it will be…
— Speaker Mike Johnson (@SpeakerJohnson) February 5, 2024
Pregovarači u Senatu su pokušali da spoje zahteve demokrata - da se da još novca Ukrajini u borbi sa Rusijom, kao i zahteve republikanaca - da se reši problem ilegalnih imigranata na južnoj granici SAD.
Republikanci i bivši predsednik Donald Tramp su kritikovali predlog Senata i tvrde da ne daje rešenja za krizu na granici. Predsednik Džo Bajden je, s druge strane, pohvalio dogovor u Senatu i rekao da "obuhvata najteži, ali i najpošteniji paket reformi granične bezbednosti u proteklih nekoliko decenija".
"Sada republikanci u Predstavničkom domu treba da odluče - da li žele da reše problem ili žele da se igraju politike na granici? Ja sam odlučio i spreman sam da rešimo problem. Spreman sam da obezbedim granicu".
Šta se nalazi u predlogu i šta je sporno?
Značajan deo se odnosi na nacionalnu bezbednost SAD i saveznika.
Za pomoć Ukrajini je predviđeno 60 milijardi dolara. Izrael bi dobio 14 milijardi dolara, a 10 milijardi bi išlo za humanitarnu pomoć civilima u ratovima u Ukrajini, Pojasu Gaze i Zapadnoj obali.
Oko 2,4 milijarde dolara biće namenjeno borbi protiv napada Huta u Crvenom moru, a 8,4 milijarde za borbu protiv kineske agresije u Indo-Paficiku.
Za potrebe jačanja bezbednosti južne granice SAD i reformu imigracionog sistema namenjeno je 20 milijardi dolara - čime se omogućava da se zaposli još ljudi koji će razmatrati zahteve za azil i agenata koji će voditi računa o bezbednosti granice.
Predlog uključuje i brže procesiranje zahteva tražilaca azila koji ulaze u SAD iz Meksika - u roku od 90 dana, kao i mogućnost izdavanja radnih dozvola za one koji prođu inicijalne provere. Razgovori o azilu bi trebalo da se dese nekoliko dana po ulasku u SAD, a konačne odluke da se donesu za nekoliko meseci. Sada taj proces traje godinama.
Your browser doesn’t support HTML5
Šta se dešava na granici Teksasa i Meksika?
Značajan deo je i ovlašćenje predsedniku da zatvori granicu ako broj dnevnih prelazaka bude 5.000 pet dana zaredom, kao i ovlašćenje da automatski izbaci one koji uđu ilegalno - bez da im se pruži prilika da zatraže azil. Migrantima će svakako biti omogućeno da zatraže azil na bilo kom legalnom graničnom prelazu, ali i to pravo će biti ukinuto ako broj ilegalnih prelazaka bude visok.
Azil se nudi onima koji beže od progona zbog rase, religije, političkih stavova ili članstva u nekoj organizaciji. Migranti koji dođu u SAD moraće da dokažu da imaju osnov za azil, a automatski će biti odbijani oni koji imaju policijski dosije.
Ovim predlogom se takođe predviđa širenje programa za praćenje migrantskih porodica koje uđu u Ameriku, dok traju bezbednosne provere.
Ne propustite: Veliki broj migranata i kriza na američkoj graniciNeke progresivne demokrate i oni koji su iz latino populacije ocenjuju da ovaj predlog šteti migrantima koji traže azil, ali istovremeno pomaže onima koji su već u SAD. Lokalnim programima - poput smeštaja za migrante - daje se 1,4 milijarde dolara, a ubrzava se i davanje radnih dozvola za one koji čekaju odluku o azilu.
Ovim zakonskim predlogom se takođe odobravaju sankcije i sredstva za borbu protiv pranja novca i krijumčarenja fentanila u SAD.
Zakon, međutim, ne sadrži odredbe zaštite od deportacije za one migrante kojima nije odobren ostanak - što se inače nalazilo u prethodnim predlozima Senata.
Izbeglice iz Avganistana, koje su tokom rata radile sa vojskom SAD, takođe su tema ovog predloga. Oko 76.000 njih je došlo u Ameriku pošto su talibani preuzeli vlast u avgustu 2021. Daje im se prilika da, ako ispune uslove, apliciraju za američko državljanstvo i reguliše im se zakonski boravak u SAD.