Pored straha od Albanaca, Srbi na Kosovu u proteklih pet godina strahuju i od samih Srba, navodi se u istraživanju „Razotkrivanje unutrašnjeg neprijatelja: problemi srpske zajednice na Kosovu" koje je sproveo Institut za afirmaciju međuetničkih odnosa. Nesigurnost Srba je po ovom istraživanju povećana nakon ubistva Olivera Ivanovića.
Vecina anketiranih građana srpske nacionalnosti koji žive u Severnoj Mitrovici, Gračanici i drugim srpskim sredinama smatra da su najveći „unutrašnji neprijatelji“: „nezaposlenost, problemi sa Kancelarijom za Kosovo i Metohiju u Vladi Srbije i problemi sa Srpskom listom. Kako je rečeno na predstavljanju istraživanja , etnički motivisani incidenti nisu više najveća bezbednosna pretnja srpskoj zajednici na Kosovu, iako strah od potencijalnog obnavljanja etničkog konflikta jos uvek postoji.
„Ono što su istakli na poseban način jeste da od 1999. strahuju od Albanaca, a od 2013. strahuju i od Srba. Ono što treba naglasiti jeste da od 2013. godine imamo dolazak Srpske liste, da tako kažemo, kao tornado u političkoj eliti kosovskih Srba, a ispitacini se izjašnjavaju da od tog perioda imaju strah od samih Srba“, rekao je Fatmir Šeholi analitičar Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa
U izveštaju se navodi i to da Srpska lista uprkos velikoj podršci na izborima ne uvažava poverenje Srba sa Kosova.
„Većina ljudi koje smo intervjuisali imaju veoma negativno mišljenje o političkim predstavnicima Srba na Kosovu, kako u Skupštini, tako i u Vladi. Od 180 ispitanika koji su dali svoje mišljenje o političkim predstavnicima Srba na Kosovu, 111 ispitanika smatraju da oni ne predstavljaju dobro zajednicu kosovskih Srba. Takođe preovladava verovanje da su politički predstavnici kosovskih Srba zainteresovani samo za lične interese ili interese partije, ali i da su uključeni u finansijske malverzacije“, kazao je Šeholi.
Fatmir Šeholi i Drizan Šalja
Ubistvo najutiacajnijeg srpskog političara na Kosovu Olivera Ivanovića je samo jedan od problema Srba na Kosovu koji je Institut prepozanao kroz ovo istraživanje.
„Ova tragedija se reflektovala na mnoge probleme koji se tiču bezbednosti, kvaliteta međuetničkih odnosa, političku scenu kosovskih Srba i probleme unutar same srpske zajednice. Nedostatak konkretnog napretka u istrazi o ubistvu Ivanovica doveli su srpsku zajednicu na Kosovo u još ranjiviju poziciju, uplašeni su da javno govore. Imali smo i neke zastrašujuće poruke gde se recimo po rečima jednog ispitanika, „isplati biti kriminalac“, rekao je Fatmir Šeholi.
Istraživač Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa Drizan Šalja smatra da je nesigurnost građana nakon ubistva Olivera Ivanovica povećana, ali da je bezbednosna situacija na severu Kosova stabilna.
„Mislim da je to ubistvo uticalo sa psihološkog aspekta na Srbe. Povećala se nesigurnost, ali sa opšteg aspekta se monitoriše i situacija je pod kontrolom i u skladu sa operativnim planom razvijenog od strane Kosovske policije, EULEKS-a i KFOR-a da se monitoriše jasnije i bolje severni deo“, rekao je Šalja.
Većina anketiranih građana smatra da je Oliver Ivanović bio najuticajniji srpski političar na Kosovu, a najveći broj ispitanika saglasni su da trenutno ne postoji uticajna politička ličnost u srpskoj zajednici.
Istraživanje pod nazivom „Razotkrivanje unutrašnjeg neprijatelja: problemi srpske zajednice na Kosovu" sproveo je Institut za afirmaciju međuetničkih odnosa, kroz intervjue u kojima je ucestvovalo 180 Srba širom Kosova.