„Kada sam došla svesti, plakala sam i molila srpskog policajca, koji me je silovao, da me ubije. Ne, rekao je, jer ću više patiti živa. Bio je u pravu. Jako patim od tog dana“, reči su Vasfije Krasnići Gudman, koja je pred Odborom za spoljne poslove američkog Kongresa svedočila da je 14. aprila 1994, kada je imala 16 godina, srpski policajac došao u njenu porodičnu kuću, dok su njen otac i braća bili odsutni.
Legitimisao je prisutne žene, i rekao da mora da je odvede u policijsku stanicu da da izjavu o muškim članovima porodice.
Your browser doesn’t support HTML5
Protest Albanaca ispred srpske ambasade u Vašingtonu
„Majka je nudila da nju odvedu. Ne, rekli su da sam ja dete i da neću moći da lažem gde su mi otac i braća. Srpski policajac me uzeo je iz majčinog zagraljaja i odveo u obližnje srpsko selo. Došli smo do prazne kuće, odmah pored puta, bacio me je na džak kukuruza ispred kuće. Počela sam da vičem, iz sve snage i onda me je uveo u kola i silovao me je. Sećam se svega, bila sam pod pretnjom pištoljem, silovao me je, zlostavljao, više puta, bila sam u šoku i iscpljena i onesvestila sam se“, svedočila je Krasnići Gudman.
Tu se, međutim, patnje nisu okončale.
„Posle svega, otišao je u lokalnu prodavnicu, a mene ostavio u kolima. Znala sam da je selo srpsko i plašila sam se pobegnem. Čim je policajcac ušao u radnju, iz nje je izašao neki stariji čovek, došao do kola i odveo me je u nezavršenu kuću. Sećam se jasno: bio je star i bio je bogalj, a u toj kući me je silovao. Posle nekoliko sati vratili su me u moje selo i ostavili na ulici. Prošla sam kroz groblje, nadajući se da će se moj život završiti tamo, da ne moram kod kuće da objašnjavam šta mi se desilo“, rekla je Krasnići Gudman pred Odborom za spoljne poslove američkog Kongresa.
Ne propustite: Kongresna komisija prikazala film BIRN-aOna je dodala da je o slučaju prvo obavestila predstavnike Oslobodilačke vojske Kosova, kasnije i misije Ujedinjenih nacija i Evropske unije na Kosovu. Počinioci zločina bili su identifikovani - ali nikad nisu odgovarali za zločine i slobodni su.
Vasfije Krasnići Gudman jedna je od 20.000 silovanih osoba na Kosovu, prema podacima koje je pred Komitetom za spoljne poslove pročitala bivša predsednica Kosova Etifete Jahjaga. Ona je takođe iznela tvrdnje da niko nije optužen za zločine nad Albancima.
Slučaj braće Bitići
Američke državljane, braću Mehmeta, Agrona i Ilijaa Bitići uhapsili su pripadnici policije Srbije 1999. godine zbog nelegalnog prelaska državne granice, da bi po odsluženju kazne bili pušteni iz zatvora i potom ubijeni. Njihova tela su pronađena posle pada Miloševićevog režima, u proleće 2001. godine, u masovnoj grobnici u Petrovom Selu, na Kosovu.
Brat ubijenih Iljir Bitići obratio se Odboru i izvestio da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji se više puta sastajao i razgovarao sa zvaničnicima Sjedinjenih Država o slučaju ubijenih američkih državljana, koji već godinama opterećuje odnose Srbije i SAD, imenovao dve osobe kao odgovorne.
„Aleksandar Vučić je 2015. godine, kao tadašnji premijer, mom bratu Fatosu rekao da bi samo dve osobe mogle biti odgovorne za ova ubistva. Tada ih je i imenovao i to nije nikakva nerešiva misterija. To je jednostavno pitanje volje. Današnji predsednik Srbije štiti ratne zločince, koji su ubili moju braću. Uopšte se ne stidi toga i čak je pretio našoj porodici zbog naših nastojanja da se utvrdi istina.
Ne propustite: Ubistvo braće Bitići - rasvetljenje ni posle 19 godinaIstovremeno je obećao članovima ovog tela, kao i potpredsedniku Sjedinjenih Država, da će rešiti ovaj slučaj. Glavni problem je u tome što Srbija stvara uslove za zastrašivanje svedoka i žrtava. Osuđenim ratnim zločinicima se priređuju dočeci po odsluženju kazni. A nedavno je i sam Vučić Slobodana Miloševića (koji je preminuo tokom suđenja pred Haškim tribunalom po optužbama za ratne zločine prim.nov.) nazvao velikim vođom. Istovremeno, institucije koje se u Srbiji bave ratnim zločinima – ne obavljaju svoj posao“, rekao je Bitići tokom izlaganja.
Podsećamo da je Iljir Bitići ranije nekoliko puta u svojim javnim nastupima istakao da je od Aleksandra Vučića dobio informacije, prema kojima je za ubistvo njegova tri brata odgovoran nekadašnji visoki policijski funkcioner Goran Radosavljević Guri – danas član Vučićeve vladajuće Srpske napredne stranke.
"Vučićeve reči ne znače ništa"
Eliot Engel, kongresmen i predsedavajući Komiteta poručio je da je međunarodna zajednica trebalo da vrši žešći pritisak zbog brutalnosti režima Slobodana Miloševića.
„Predsednik Srbije Vučić je bio kod mene, ovde baš u ovoj zgradi dva puta. I dva puta sam ga pitao za vašu braću, i obećao mi je da će to biti rešeno, da će počinioci biti privedeni pravdi. I oba puta mi je dokazao da njegove reči ne znače ama baš ništa. I kad sam nekoliko meseci kasnije pitao da li ima nešto novo, uveravao me je da će biti, i opet ništa. Jasno je da najviši nivoi vlasti u Srbiji ne žele ništa da urade. I opet sam treći put, u Nemačkoj pre nekoliko meseci pitao, i opet je izbegao“, rekao je Engel.
Ne propustite: Američki kongresmeni traže hapšenje i izručenje GurijaEngel je naveo da je Haški sud optužio isti broj ljudi za zločine sa Kosova i Srbije, po sedam iz svake zemlje, iako je „većinu zločina počinila srpska strana“.
“Niko nije rekao da je Oslobodilačka vojska Kosova bila savršena i da nisu činili zlodela, ali da budemo precizni: veliku većinu ratnih zločina i zločina protiv čovečnosti počinile su jugoslovenske i srpske bezbednosne snage“, zaključio je Engel pred Odborom za spoljne odnose Kongresa SAD.