Proteklu godinu obeležilo je nekoliko naučnih i komercijalnih dostignuća u oblasti tehnologije i medicine koja nagoveštavaju nove prodore
Nemoguće je pobrojati sve, ali nekoliko od njih bilo je zaista uzbudljivo.
Prvi značajan događaj desio se u martu. Filmski reditelj i istraživač Džejms Kameron, poznat po filmovima Titanik i Avatar, spustio se u batiskafu 11 kilometara do najdublje tačke na zemlji, nedaleko od pacifičkog ostrva Guam. Na to mestoranije su se spustila samo dva čoveka pre više od pola veka.
„Liči na mesec, vrlo je pusto i izolovano. Imao sam osećaj izolovanosti od čovečanstva. Kao da sam u jednom danu otišao na neku drugu planetu i vratio se“, izjavio je po povratku Džejms Kameron.
Već sledećeg meseca, svet je uzbuđeno slušao o podvigu grupe američkih lekara koji su uspešno presadili čitavo lice, zajedno sa donjom vilicom, čoveku koji je bio teško povređen u incidentu sa vatrenim oružjem. U toj grupi bio je i mladi hirurg srpskog porekla, Dr. Branko Bojović:
„Bili smo iznenađeni kada je već prve nedelje pacijent rekao da bi želeo da se obrija, naravno ne sam, jer se osećaj dodira još nije povratio, ali očekujemo da hoće. Pere i zube, koje ranije nije imao, a sada ima i gornju i donju vilicu. Brija se i nastoji da mu lice izgleda dobro kao vaše i moje lice“.
25. maja američka kompanija Spejs eks, ostvarila je uspeh koji su do sada ostvarile samo vlade četiri države. Njena svemirska kapsula Dragon, bez ljudske posade, spojila se sa Međunarodnom svemirskom stanicom. Direktor Spejs eksa Ilon Mask bio je oduševljen.
„Ovo je fantastičan dan, i za našu zemlju i za svet. Mislim da će biti priznat kao istorijski korak u svemirskim putovanjima“, rekao je Mask.
Posle tog probnog leta kapsula Dragon je u avgustu ponovo posetila stanicu sa zalihama za astronaute, a njeni letovi sada bi trebalo da postanu redovni. Polovinom kineska svemirska letelica Šenžu 9 sa tri tajkonauta, među kojima je bila i jedna žena, spojila se sa orbitalnim modulom Tiangong 1. Taj događaj predstavljao je uvod u ambiciozan kineski program letova u svemir sa ljudskim posadama. Kina namerava da već 2020. postavi u orbitu naučnu laboratoriju sa stalnom ljudskom posadom.
U julu, naučnici Evropskog centra za nuklearna istraživanja CERN objavili su da su gotovo stoprocentno sigurni da neuhvatljiva ali važna subatomska čestica zvana Higsov bozon postoji. Fizičar Robert Roser iz američke Nacionalne laboratorije Fermi, kraj Čikaga, rekao je da je to otkriće od ogromne važnosti za fiziku.
„To je jedna od ključnih karika u shvatanju kako je svemir nastao, koja je nedostajala“, rekao je Roser.
U avgustu, američka svemirska agencija NASA zabeležila je blistav uspeh kada se robotizovano istraživačko vozilo Kjuriositi, veličine manjeg automobila, meko spustilo na Mars. To spuštanje udahnulo je nov elan naučnicima NASE, rekao je šef odeljenja za svemirska istraživanja, Džon Grunsfeld.
„Pre današnjeg sletanja govorili smo o tome da je spuštanje na Mars teško i da uspeh nije garantovan. Mnogi u naučnoj zajednici govorili su da je NASA izgubila kompas i da smo izgubili osećaj za istraživanja. Ali pitajte sve ove ljude u Nasinim majicama šta misle o ovom uspehu. NASA zna kako da sprovodi istraživanja i sada smo se spustili na Mars“, rekao je Grunsfeld.
Od proteklog septembra, zahvaljujući internet pretraživaču kompanije Gugl, živi svet duž Velikog koralnog grebena u Australiji može da se posmatra sa bilo koje tačke na zemlji.
Vodeći naučnik tog projekta zvanog Kejtlin sivju, Ove Heg-Guldberg, rekao je da je važno da ljudi vide koliko globalno zagađivanje utiče na koralne grebene.
„Svetski okeani su u krizi. U ovom trenutku mnogi ekosistemi od kojih zavise ribarstvo i ljudi idu nizbrdo. Pitanje je šta možemo da učinimo. Ovaj projekat je važan za preokret tog stanja jer postavlja odgovarajuća pitanja. Koralne grebene treba posmatrati kao svetske pojave i treba proširivati naša znanja o tome kako se ta prelepa mesta menjaju“, kaže Heg-Guldberg.
Snimanje Velikog grebena dugog 2300 kilometara trajaće do kraja ove godine, a 2013. nastaviće se na drugim lokacijama, na Havajima, Filipinima i Bermudima. Na kraju, pre nekoliko dana, dve sonde agencije NASA koje su više od godinu dana obletale mesec detaljno snimajući njegovu gravitaciju, razbile su se o njegovu površinu pošto su obavile svoj zadatak. Naučnici kažu da su prikupili toliko podataka da će im biti potrebne godine da ih izanaliziraju i izvuku zaključke.
Prvi značajan događaj desio se u martu. Filmski reditelj i istraživač Džejms Kameron, poznat po filmovima Titanik i Avatar, spustio se u batiskafu 11 kilometara do najdublje tačke na zemlji, nedaleko od pacifičkog ostrva Guam. Na to mestoranije su se spustila samo dva čoveka pre više od pola veka.
„Liči na mesec, vrlo je pusto i izolovano. Imao sam osećaj izolovanosti od čovečanstva. Kao da sam u jednom danu otišao na neku drugu planetu i vratio se“, izjavio je po povratku Džejms Kameron.
Već sledećeg meseca, svet je uzbuđeno slušao o podvigu grupe američkih lekara koji su uspešno presadili čitavo lice, zajedno sa donjom vilicom, čoveku koji je bio teško povređen u incidentu sa vatrenim oružjem. U toj grupi bio je i mladi hirurg srpskog porekla, Dr. Branko Bojović:
„Bili smo iznenađeni kada je već prve nedelje pacijent rekao da bi želeo da se obrija, naravno ne sam, jer se osećaj dodira još nije povratio, ali očekujemo da hoće. Pere i zube, koje ranije nije imao, a sada ima i gornju i donju vilicu. Brija se i nastoji da mu lice izgleda dobro kao vaše i moje lice“.
25. maja američka kompanija Spejs eks, ostvarila je uspeh koji su do sada ostvarile samo vlade četiri države. Njena svemirska kapsula Dragon, bez ljudske posade, spojila se sa Međunarodnom svemirskom stanicom. Direktor Spejs eksa Ilon Mask bio je oduševljen.
„Ovo je fantastičan dan, i za našu zemlju i za svet. Mislim da će biti priznat kao istorijski korak u svemirskim putovanjima“, rekao je Mask.
Posle tog probnog leta kapsula Dragon je u avgustu ponovo posetila stanicu sa zalihama za astronaute, a njeni letovi sada bi trebalo da postanu redovni. Polovinom kineska svemirska letelica Šenžu 9 sa tri tajkonauta, među kojima je bila i jedna žena, spojila se sa orbitalnim modulom Tiangong 1. Taj događaj predstavljao je uvod u ambiciozan kineski program letova u svemir sa ljudskim posadama. Kina namerava da već 2020. postavi u orbitu naučnu laboratoriju sa stalnom ljudskom posadom.
U julu, naučnici Evropskog centra za nuklearna istraživanja CERN objavili su da su gotovo stoprocentno sigurni da neuhvatljiva ali važna subatomska čestica zvana Higsov bozon postoji. Fizičar Robert Roser iz američke Nacionalne laboratorije Fermi, kraj Čikaga, rekao je da je to otkriće od ogromne važnosti za fiziku.
„To je jedna od ključnih karika u shvatanju kako je svemir nastao, koja je nedostajala“, rekao je Roser.
U avgustu, američka svemirska agencija NASA zabeležila je blistav uspeh kada se robotizovano istraživačko vozilo Kjuriositi, veličine manjeg automobila, meko spustilo na Mars. To spuštanje udahnulo je nov elan naučnicima NASE, rekao je šef odeljenja za svemirska istraživanja, Džon Grunsfeld.
„Pre današnjeg sletanja govorili smo o tome da je spuštanje na Mars teško i da uspeh nije garantovan. Mnogi u naučnoj zajednici govorili su da je NASA izgubila kompas i da smo izgubili osećaj za istraživanja. Ali pitajte sve ove ljude u Nasinim majicama šta misle o ovom uspehu. NASA zna kako da sprovodi istraživanja i sada smo se spustili na Mars“, rekao je Grunsfeld.
Od proteklog septembra, zahvaljujući internet pretraživaču kompanije Gugl, živi svet duž Velikog koralnog grebena u Australiji može da se posmatra sa bilo koje tačke na zemlji.
Vodeći naučnik tog projekta zvanog Kejtlin sivju, Ove Heg-Guldberg, rekao je da je važno da ljudi vide koliko globalno zagađivanje utiče na koralne grebene.
„Svetski okeani su u krizi. U ovom trenutku mnogi ekosistemi od kojih zavise ribarstvo i ljudi idu nizbrdo. Pitanje je šta možemo da učinimo. Ovaj projekat je važan za preokret tog stanja jer postavlja odgovarajuća pitanja. Koralne grebene treba posmatrati kao svetske pojave i treba proširivati naša znanja o tome kako se ta prelepa mesta menjaju“, kaže Heg-Guldberg.
Snimanje Velikog grebena dugog 2300 kilometara trajaće do kraja ove godine, a 2013. nastaviće se na drugim lokacijama, na Havajima, Filipinima i Bermudima. Na kraju, pre nekoliko dana, dve sonde agencije NASA koje su više od godinu dana obletale mesec detaljno snimajući njegovu gravitaciju, razbile su se o njegovu površinu pošto su obavile svoj zadatak. Naučnici kažu da su prikupili toliko podataka da će im biti potrebne godine da ih izanaliziraju i izvuku zaključke.