Ukoliko predsednik Obama i Kongres ne postignu dogovor o podizanju gornje granice zaduživanja i američka vlada ne bude mogla da podmiri svoje obaveze posle 17. oktobra posledice bi mogli da osete dužnici, zajmodavci i investitori širom sveta.
Pre pet godina, na početku velike recesije investitori su žurili da prodaju svoje akcije što je dovelo do naglog pada vrednosti akcija širom sveta. Danas se penzioneri i investitori, poput Pekstona Bejkera nadaju da će moći da izbegnu udarac ukoliko američka vlada ne bude mogla da nastavi da plaća svoje obaveze:
„Ja sam penzionisani federalni službenik. Moj mesečni prihod zavisi od vlade. Ukoliko se ne postigne rešenje verovatno neću dobiti uplatu sledećeg mneseca.“
Bejker pripada jednom klubu investitora. On i njegove kolege su planirali da se zaštite od neizvesnosti ulaganjem u akcije na duži rok:
„Naravno da će biti posledica po investicije, ali mislim da će akcije ipak i dalje biti dobro mesto za ulaganje novca.“
Šila Krik, savetnica u investicionoj firmi „Edvard Džons“, preporučuje svojim klijentima da planiraju na duži rok:
„To može da potraje duže vreme ili može da se završi brzo. Medjutim, treba imati u vidu dugoročne ciljeve i to će vam pomoći da prodjete kroz periode kratkororčnih uspona i padova.“
U izveštaju sekretarijata za finansije navodi se da bi nesposobnost Sjedinjenih Država da nastave da otplaćuju svoje dugove mogla da dovede do zamrzavanja finansijskih tržišta, devalvacije dolara i povećanja kamatnih stopa i da izazove još jednu recesiju.
Ekonomista Sten Kolender smatra da bi to nateralo investitore da se okrenu drugim zemljama:
„Ono što oni vide je da se ova čvrsta ekonomija i politički sistem ljuljaju. To mora da dovede do gubitka poverenja što znači da, ako računaju da im se novac vrati oni mogu da kažu – mislim da nije vredno rizikovati.“
Džozef Minarik iz Saveta za ekonomski razvoj kaže da bi šteta od takvog razvoja dogadjaja mogla da potraje duže vreme:
„To bi se verovatno odrazilo na gubitak respekta sa kojim zajmodavci gledaju na američke finansije na duži rok. Kada se poverenje jednom izgubi vrlo je teško povratiti ga.“
Minarik i drugi apeluju na američke lidere da izbegnu krizu.
U medjuvremenu, Pekston Bejker i njegove kolege rade na tome da zaštite svoj novac u slučaju da ih vlada izneveri.
„Ja sam penzionisani federalni službenik. Moj mesečni prihod zavisi od vlade. Ukoliko se ne postigne rešenje verovatno neću dobiti uplatu sledećeg mneseca.“
Bejker pripada jednom klubu investitora. On i njegove kolege su planirali da se zaštite od neizvesnosti ulaganjem u akcije na duži rok:
„Naravno da će biti posledica po investicije, ali mislim da će akcije ipak i dalje biti dobro mesto za ulaganje novca.“
Šila Krik, savetnica u investicionoj firmi „Edvard Džons“, preporučuje svojim klijentima da planiraju na duži rok:
„To može da potraje duže vreme ili može da se završi brzo. Medjutim, treba imati u vidu dugoročne ciljeve i to će vam pomoći da prodjete kroz periode kratkororčnih uspona i padova.“
U izveštaju sekretarijata za finansije navodi se da bi nesposobnost Sjedinjenih Država da nastave da otplaćuju svoje dugove mogla da dovede do zamrzavanja finansijskih tržišta, devalvacije dolara i povećanja kamatnih stopa i da izazove još jednu recesiju.
Ekonomista Sten Kolender smatra da bi to nateralo investitore da se okrenu drugim zemljama:
„Ono što oni vide je da se ova čvrsta ekonomija i politički sistem ljuljaju. To mora da dovede do gubitka poverenja što znači da, ako računaju da im se novac vrati oni mogu da kažu – mislim da nije vredno rizikovati.“
Džozef Minarik iz Saveta za ekonomski razvoj kaže da bi šteta od takvog razvoja dogadjaja mogla da potraje duže vreme:
„To bi se verovatno odrazilo na gubitak respekta sa kojim zajmodavci gledaju na američke finansije na duži rok. Kada se poverenje jednom izgubi vrlo je teško povratiti ga.“
Minarik i drugi apeluju na američke lidere da izbegnu krizu.
U medjuvremenu, Pekston Bejker i njegove kolege rade na tome da zaštite svoj novac u slučaju da ih vlada izneveri.