Humanitarna kriza na granici Sjedinjenih Američkih Država i Meksika ima nekoliko aspekata: tražioci azila nedeljama čekaju na meksičkoj teritoriji, neki prijavljuju i da su pritvoreni, a u poslednje vreme su sve češći navodi da se imigranti deportuju u Meksiko, gde u pretrpanim skloništima čekaju pojavljivanje pred sudijom.
Porodice sa decom, koje po zakonu ne mogu neograničeno da budu zadržavane u pritvornim centrima, puštaju se u Ameriku gde čekaju pojavljivanje pred imigracionim sudijom. Kalifornijski okrug je prenaseljen migrantskim porodicama, koje postavljaju improvizovane kampove na autobuskim stanicama i uličnim ćoškovima. Okrug San Dijega saopštio je da nije u stanju da podnese masovni priliv ljudi. To je bio razlog da Nadzorni odbor tog okruga podnese tužbu protiv administracije predsednika Donalda Trampa.
Pošto se nalazi takoreći na meksičkoj granici, grad San Dijego postao je mesto okupljanja migranata iz Centralne Amerike, koji u Sjedinjenje Države dolaze u potrazi za boljim i bezbednijim životom.
Your browser doesn’t support HTML5
San Dijego kao centar migrantske krize u SAD
Neki od njih ne žele da otkrivaju identitet – poput žene sa kojom je razgovarao Glas Amerike. Kaže da je sa jednom torbom i četvoro dece prešla pet hiljada kilometara - od Hondurasa, preko Gvatemale i, Meksika, do granice sa Sjedinjenim Državama gde je zatražila azil.
"Odlučila sam da dođem u Ameriku, jer je u našu kuću u Hondurasu upala banda koja je silovala mene i moju trinaestogodišnju ćerku”, navodi u kratkom razgovoru.
Grupa ljudi kod zida podignutog kod Tihuane na meksičko-američkoj granici
Pošto tražioci azila pređu granicu SAD-a bivaju prebačeni u migrantske pritvorske centre. Po proveri dokumenata koje su priložili, odobrava im se ulazak u zemlju sa elektronskom nanogicom, bez bilo kakvih naznaka šta im je dalje činiti.
Onim srećnijim, poput sagovornice Glasa Amerike, pomogle su organizacije za zaštitu ljudskih prava. Sandra Alvarado, koordinatorka nevladine organizacije Mreža za odgovor, koja u San Dijegu brine o migrantima.
"U spavaonicu nam poslednjih dana stiže sve više ljudi. Sada ih ima skoro 67”, kaže Alvarado.
Barikade i bodljikava žica na graničnom prelazu između Meksika i SAD kod luke San Ysidro
Ujedno je reč o jedinom skloništu u San Dijegu u koje se tražioci azila mogu kratkoročno smestiti. Do oktobra 2018. imigracioni zvaničnici pomagali su migrantima da se povežu sa rođacima i omogućivali im prevoz. Sada međutim toga više nema, kaže Sandra Alvarado:
"Kada je taj program okončan te ljude su počeli da dopremaju do autobuske stanice Grejhaunda. Jednostavno bi ih ostavili tamo".
Volonteri im pomažu na razne načine, poput Done, koja im priprema hranu.
"Mislim da je zaista tužno sve to što se događa. Želela sam da pomognem jer je ovim ljudima pomoć potrebna. Evo, podgrevam im tortilje”.
Ne propustite: IOM: Karavan nije pretnja, događa se svake godineDok volonteri privode kraju pripremu večere - pred vratima kantine pravi se dug red. Mahom odrasli i deca. Uz topao obrok pruža im se medicinska pomoć i podrška. Ali to nije sve kaže još jedna od volonterki Patrisia Serano.
"Organizujemo im putovanja i transport do autobusa ili aviona”, podvlači Serano.
Od oktobra 2018. više od 250.000 migranata pristiglo je u Sjedinjene Države sa južne granice. Upola više nego prethodne godine. Prihvatni centri su pretrpani. Vlasti San Dijega obećavaju da će obezbediti veći prostor i odlučile su da podnesu tužbu protiv administracije predsednika Donalda Trampa zbog lošeg rukovođenja migrantskom krizom.
Zvaničnici službe Imigiracione i carinske kontrole (ICE) upozoravaju da, zbog ogromnog priliva ljudi, uspevaju da prijave samo novopridošle.
Ne propustite: SAD šalju vojsku na granicu sa Meksikom da spreče ulazak migranata"Dnevno nam stiže između stotinu do dve stotine osoba, pojedinaca ili porodica, koji iščekuju saslušanje pred nadležnim imigracionim sudom. Zato više nismo u mogućnosti da im pomažemo u nastojanju da stignu do njhove konačne destinacije”, ukazuje Gregori Aršambolt, direktor Imigracione i carinske službe za područje San Dijega.
Svega deset odsto migranata sa područja Centralne Amerike dobije azil u Sjedinjenim Državama, kaže Aršambolt. Ostali se, ili vraćaju u državu svog porekla, ili nastave nezakonito da žive u Sjedinjenim Državama.